var doId = '851';

var open = {};open.id = 'ss_0_0';

var soundNames = [
"section1slide0",
"section3slide1",
"section1slide1",
"section1slide2",
"section1slide3",
"section1slide4",
"section2slide0",
"section2slide1",
"section2slide2",
"section2slide3",
"section2slide4",
"section3slide0",
"section3slide2",
"section4slide0",
"section4slide1",
"section5slide0",
"section5slide2",
"section5slide3"
];

var doContent = {
	"section0": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/0.jpg",
				"color": ""
			}
		}
	},
	"section1": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Žmogiškoji būties pilnatvė dviejų skirtingų lyčių asmenų vienybėje",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "744px",
					"height": "70px",
					"top": "24px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "43px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Visas mus supantis pasaulis su gerai žinomų ar dar nežinomų reiškinių ir formų įvairove turi vieną bendrą savybę – jis yra <a href='#' data-id='898' style='color:#39b54a;'>dualus</a>. Parą sudaro diena ir naktis, vanduo gali būti ledo ar garų pavidalo, Žemė turi du ašigalius. Lytys, egzistuojančios tiek augalų, tiek gyvūnų pasaulyje, taip pat dualios. Būtų keista, jei žmogaus būtis nebūtų paženklinta dualumo kaip visa Kūrinija. Nepaisant to, žmogaus kaip moters ir vyro, t. y. kaip dviejų skirtingų lyčių asmenų, egzistavimo prasmės reikia mokytis ieškoti žymiai giliau nei vien dauginimesi.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "540",
					"height": "609",
					"top": "130px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<i>Pradėkime nuo drąsios ir radikalios naujojo Katalikų bažnyčios katekizmo pozicijos, teigiančios, kad asmens lytiškumas, t. y. vyro vyriškumas ir moters moteriškumas, yra Dievo paveikslo žmoguje dalis. Tai reiškia, kad lytiškumas „pakeliamas“ į tokią pat garbingą pačių kilniausių žmogaus savybių vietą, kokioje buvo laikomi kiti du klasikiniai žmogaus panašumo į Dievo paveikslą požymiai: protas ir laisva valia... Kitaip sakant, šis doktrinos teiginys mus įpareigoja pirmiausia atskleisti lyties fenomeno grožį ir padėti suvokti, koks didelis turtas yra kiekvienam žmogui jo vyriškumas ar moteriškumas. Tada jau galima kalbėti ir apie tai, kaip kartais atsitinka, kad ši nuostabi energija ne sušildo, bet sudegina...</i><br><span style=\"color:#6a6a6a\"> (G. Vaitoška.<i> Lyties grožis: meilei ar pasimėgavimui?</i>)",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "540",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Pradžios knygos žodžiais <i>žmogui negera būti vienam</i> atskleidžiama giliausia <a href='#' data-id='195' style='color:#39b54a;'>lytiškumo</a> prasmė: <i>Padarysiu jam tinkamą bendrininką</i> (Pr 2, 18; 22–23). Kaip teigia Jonas Paulius II, <i>čia neabejotinai kalbama</i> ne apie pagalbą kasdieniuose darbuose, bet <i>apie gyvenimo bendrininkę, su kuria vyras gali susijungti kaip su žmona, tapdamas su ja „vienu kūnu“ ir dėl jos palikdamas „tėvą ir motiną“</i> (Pr 2, 24), (TMK, 6). Galiausiai dieviškasis palaiminimas <i>Būkite vaisingi, dauginkitės, pripildykite žemę ir valdykite ją...</i> (Pr 1, 28) atskleidžia žmogaus buvimo kaip vyro ir kaip moters egzistencinę prasmę.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "3",
				"text": "Kaip supranti pasakymą „būkite vaisingi“? Kaip „buvimas vaisingam“ suprantamas ne tik biologine, bet ir kūrybine prasme?",
				"top": "600px",
				"description": "Melyna - SUPRATIMAS (apibūdink, interpretuok, pakomentuok, palygink, pasvarstyk, surask ...)"
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_4.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Žmogus iš esmės yra <a href='#' data-id='899' style='color:#39b54a;'><i>diadinis</i></a> <i>vienis</i><span style=\"color:#6a6a6a\"> (Rupnikas, 2001, p. 101)</span>. Žmogaus kaip vyro ir moters skirtumų egzistavimą bei prasmę taikliai apibūdino vienas žymiausių lietuvių filosofų Antanas Maceina (1908–1987): žmogaus lytys yra <i>dviejuose asmenyse poliarizuota viena idėja, pasireiškianti viename asmenyje duodančiuoju, o kitame priimančiuoju poliumi, kad dvasiniame susijungime papildytų poliariniais skirtingumais jose konkretizuotą tą pačią Dieviškąją žmogaus idėją, kuriai svarbu ne josios egzempliorių skaičius, bet tobula josios išraiška </i><span style=\"color:#6a6a6a\"> (A. Maceina, 2006)</span>. Taigi vyras ir moteris yra tarsi du skirtingi žmogaus poliai, tarsi „+“ ir „–“. Kitaip sakant, žmogus egzistuoja tik kaip vyras ar tik kaip moteris pirmiausia tam, kad, papildydami vienas kitą savitais skirtumais, tobulėtų ir taptų panašūs į Jo paveikslą.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "538",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide4": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_5.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Kadangi žmogus yra nedaloma kūno ir dvasinės sielos vienovė, lytinė perskyra būdinga ne vien kūnui. Kadangi siela yra kūno forma, o ne atvirkščiai, galima manyti, jog lytiškumas yra veikiau dvasinė nei kūniška dimensija. <i>Lytiškumas būdingas vyrui ir moteriai ne tik biologiniu, bet ir psichologiniu bei dvasiniu lygmeniu, ir jo žymę turi bet kuri jų išraiška. Toks skirtingumas, susijęs su abiejų lyčių tarpusavio papildomumu, visiškai atitinka Dievo planą...</i><br><span style=\"color:#aaaaaa\"> Popiežiškoji šeimos taryba, 13",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "525",
					"height": "609",
					"top": "185px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_lines": {
				"question_line": {
					"type": "3",
					"text": "Apibūdink, kaip supranti vyro ir moters tarpusavio papildomumą.",
					"top": "23px",
					"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
				},
				"question_line_2": {
					"type": "4",
					"text": "Pateik pavyzdžių iš savo patirties, kaip vaikinų ir merginų skirtingumas papildė vienas kitą dalyvaujant bendroje veikloje.",
					"top": "600px",
					"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
				}
			}
		}
	},
	"section2": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Moteriškasis ir vyriškasis pažinimo būdai",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "565px",
					"height": "70px",
					"top": "24px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "43px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#1bbc9b;\"><b>Receptyvumas ir aktyvumas</b></span><br><br>Visa būtis, kaip teigia A. Maceina (1991), pažymėta dvipoliškumo ženklu: vyras priklauso aktyviajam, o moteris – receptyviajam poliui. Neretai galima išgirsti klaidingą šio dvipoliškumo interpretaciją, neva: „vyras – aktyvus, o moteris – pasyvi“. Žmogaus dvasinė siela niekada nebūna pasyvi. Receptyvumas yra kitos krypties veikimas nei aktyvumas. Veikimas apima visą žmogaus veiklą ir raišką: tiek pažinimą, tiek minties judėjimą, tiek kūrybą, tiek jausmus ir emocijas, tiek gyvybės perdavimą. Receptyvumas yra įcentrinis veikimas, t. y. nukreiptas į centrą, į vidų, aktyvumas – išcentrinis, nukreiptas iš centro į išorę.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "130px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#1bbc9b;\"><b>Išcentrinis skaidantis ir įcentrinis bendrinantis</b></span><br><br>Pažinimas ir siekimas, kaip teigė Jonas Paulius II (1994), yra pagrindinė žmogaus būties orientacija. Tačiau, pasak A. Maceinos, vyrui ir moteriai būdingos skirtingos pažinimo ir siekimo kryptys: vyro pažinimas nukreiptas į išorę, analitinis, skaidantis, moters – įcentrinis, sintetinis, bendrinantis. Vyro pažinimas telkiamas daugiau į išorę, į formą, o moters į turinį, į vidinę sandarą. Moteris yra asmuo, pasižymintis savitu – moterišku – buvimo būdu, o vyras yra asmuo savitu – vyrišku – buvimo būdu. Kiekvienu gyvenimo momentu jie išgyvena save ir aplinkinį pasaulį skirtingai: vyrai ir moterys skirtingai mąsto, mato, jaučia, pažįsta ir išgyvena pasaulį ir skirtingai save išreiškia.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Vienoda vertė?",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "565px",
					"height": "70px",
					"top": "24px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#1bbc9b",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "130",
					"left": "120",
					"space": "12",
					"height": "50"
				},
				"items": {
					"text_1": "Kaip manai, ar tikslinga vertinti, kurio – vyro ar moters – mąstymas, pasaulio pažinimas ar buvimo būdas yra geresnis?",
					"text_2": "Vyro ir moters mąstymas, pasaulio pažinimas ar buvimo būdas yra skirtingi, tačiau turi tą pačią vertę. Kitaip sakant, vyras mato ir pažįsta vieną pasaulio pusę, o moteris –  kitą. Tik abu kartu jie pajėgūs suprasti visumą. Todėl kiekviename gyvenimo etape moterims ir vyrams reikėtų išmokti atpažinti ir pripažinti šiuos skirtumus bei mokytis papildyti vienas kitą ir drauge kurti gyvenimą, o ne konkuruoti ar kovoti tarpusavyje."
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "844",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#1bbc9b",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_4.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#1bbc9b;\"><b>Vyriškasis veikimas: aktyvus, išcentrinis, skaidantis </b></span><br><br><i>Vyras, būdamas išcentrinio, skaldančio ir individualizuojančio prado atstovas, visų pirma išgyvena būtį kaip suskilusią, sudėtingą, kaip sumą atskirų individų, atskirų sričių ir atskirų laipsnių. Jam būtis nėra kažkas viena, bet kažkas daug. Vyrui gyvenimas nėra vientisas vyksmas, bet vyksmas, kuris reiškiasi faktiškai atskirais laipsniais ir atskirose srityse. Ir tik mūsų sąmonė šituos atskirus vyksmus suveda vienybėn. Vyras savo pažiūromis ir savo vidiniu būties išgyvenimu visados yra daugiau ar mažiau mechanistas.</i><br/><br><span style=\"color:#6a6a6a\">  (A. Maceina, 1991, p. 297)",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide4": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_5.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<b>Moteriškasis veikimas: receptyvus, įcentrinis, bendrinantis </b><br><br><i>O moteriai būtis yra vientisa. Jai ji nėra sudėta iš atskirų dalių, nėra suma, bet savotiškas organizmas, kuriame visi nariai sudaro organišką bendruomenę. Moteriai gyvenimas nėra suma, bet visuma. Organiškas pasaulio ir gyvenimo supratimas iš esmės yra susijęs su moteriškosios dvasios struktūra. Vyras pasaulio ir gyvenimo vienybę išsikovoja. Moteriai ji yra duota pačios prigimties.</i><span style=\"color:#aaaaaa\"> (A. Maceina, 1991, p. 366)</span> <br>Gilbertas Čestertonas rašė, jog protingumas – vyro, o išmintingumas – moters savybė. Moteriškumas yra daugiau nei <i>tiesiog moteriškos lyties atributas. Šiuo žodžiu iš tikrųjų pažymimas iš pagrindų žmogiškas gebėjimas gyventi dėl kito ir vardan kito. </i>(TMK, 14)",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	},
	"section3": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Moters ir vyro kūrybos skirtumai",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "565px",
					"height": "70px",
					"top": "24px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#5f3b20;\"><b>Vyro kūryba </b></span><br><br><span style=\"color:#1d1d1b;\"><i>Vyras, būdamas aktyvus, pergyvendamas būtį kaip darbingą, stengiasi idėją realizuoti objektyviniais pavidalais, stengiasi savo kūriniams suteikti tobulą formą, stengiasi kurti atskirose srityse. <br>Kiek vyro kultūra yra formos kultūra, tiek moters kultūra yra turinio kultūra. Vyras savo kūryboje linksta į formą dėl to, kad būtis gali būti sujungta tiktai formos vientisumu, o šito būties sujungimo vyras kaip tik ir siekia. </i><span style=\"color:#6a6a6a\">  (A. Maceina, 1991, p. 367)</span> <br>Vyro kūrybos tikslas – visados objektyvi gėrybė. Vyro kūryba siekia būti regima ir užčiuopiama, visa, kas lieka dvasios gelmėse, vyro netraukia ir netenkina.</span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#db5106;\"><b>Moters kūryba</b></span><br><br><span style=\"color:#1d1d1b;\"><i>Iš moters dvasinės struktūros, iš josios pasaulio pergyvenimo ir santykių su būtimi kyla jau kitokios žymės. Pirmutinė moters kūrybos žymė yra subjektyvumas kaip priešingybė vyro objektyvumui, moters kūryba yra subjektyvi ta prasme, kad ji vyksta daugiau subjekto viduje, kad ji yra daugiau asmens negu daikto kūrimas.<br>Moters kūryba ir visa jos kultūra yra subjektyvi, vadinasi, ji stengiasi reikštis ne objektyviais regimais laimėjimais, bet pasilikti subjekto viduje, formuoti žmogaus asmenį ir žmogaus dvasią. Moteris savo kūrybai renkasi tas sritis, kuriose ji gali kurti daugiau viduje, kuriose ji gali formuoti ne daiktą, bet gyvą asmenį, kuriose ji gali susilieti su gyva siela.</i><br><span style=\"color:#6a6a6a\">  (A. Maceina, 1991, p. 367)</span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Būdami skirtingi, vyrai ir moterys renkasi veiklas pagal savo skirtingą prigimtį. Moteris labiau domina asmuo, vyrus daiktai, mechanizmai. <br><br>Susirask internete (reikšminiai žodžiai: lyčių lygybės paradoksas) ir peržiūrėk <i>Haraldo Eia</i> filmą <i>Lyčių lygybės paradoksas.</i> ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "397",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "3",
				"text": "Kokią pagrindinę tiesą apie skirtingų lyčių asmenis pagrindžia filmo autorius?",
				"top": "600px",
				"description": "Melyna - SUPRATIMAS (apibūdink, interpretuok, pakomentuok, palygink, pasvarstyk, surask ...)"
			}
		}
	},
	"section4": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Kūniškos plotmės lytiškumo skirtumai",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1000px",
					"height": "70px",
					"top": "24px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Žmogus skiriasi nuo kitų gyvūnų, todėl ir jo atėjimas į pasaulį yra kitoks. Žmogus nekuria gyvybės: jis ją gavo kaip dovaną ir perduoda ją savo vaikams. Vyro ir moters <a href='#' data-id='730' style='color:#39b54a;'>prokreacijos</a> papildomumas yra akivaizdžiausias žmogaus kaip <i>dviasmenio vienio</i> įrodymas. Atidžiai tirdami žmogaus vaisingumo sistemą, galime atrasti moters ir vyro esminių dvasinių skirtumų įrodymų, nes kūnas yra <i>neregimo slėpinio regimas ženklas</i>. Klaidinga būtų manyti, jog biologiniai skirtumai lemia dvasinius. Atvirkščiai, žmogaus kūnas, veikiamas ir nuolat gaivinamas dvasinės sielos, be jokios abejonės turi jos veikimo žymę. Dar Aristotelis teigė, jog moteris yra toji, kuri kuria savame kūne (įcentrinis veikimas), o vyras – svetimame (išcentrinis veikimas). ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Visais laikais žmogaus gyvybės atsiradimas buvo didžiulis slėpinys. Dabar dėl šiuolaikinio mokslo pažangos žmogaus gyvybės prasidėjimą galima stebėti tiesiogiai ekrane.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "3",
				"text": "Kaip manai, ar gyvybės prasidėjimo formulė yra visiškai paprasta: spermatozoidas + kiaušialąstė = nauja gyvybė?",
				"top": "600px",
				"description": "Melyna - SUPRATIMAS (apibūdink, interpretuok, pakomentuok, palygink, pasvarstyk, surask ...)"
			}
		}
	},
	"section5": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Neurohormoninė vaisingumą reguliuojanti sistema",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1000px",
					"height": "70px",
					"top": "24px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#1bbc9b",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "43px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Žmogaus vaisingumo sistema yra sudėtingas daugiakomponentis procesas. Tiek vyro, tiek moters vaisingumo sistemą ir lytinių ląstelių brendimą reguliuoja smegenyse esantys centrai: pagumburis ir hipofizė, kurie taip pat yra susiję su žieve ir kitais smegenyse esančiais centrais. Pagumburis į hipofizę išskiria <a href='#' data-id='880' style='color:#39b54a;'>gonadotropinus atpalaiduojantį hormoną</a>, kuris skatina hipofizę cikliškai išskirti <a href='#' data-id='878' style='color:#39b54a;'>folikulus stimululiuojantį</a> (FSH) ir <a href='#' data-id='881' style='color:#39b54a;'>liuteinizuojantį</a> (LH) hormonus. FSH ir LH skatina lytinėse liaukose lytinių ląstelių brendimą ir tam būtinų lytinių hormonų (moters <a href='#' data-id='877' style='color:#39b54a;'>estrogenų</a> ir <a href='#' data-id='883' style='color:#39b54a;'>progesterono</a>, vyro <a href='#' data-id='876' style='color:#39b54a;'>androgenų</a>) sintezę. Tarp lytinių liaukų ir vaisingumą reguliuojančių smegenų centrų yra grįžtamasis ryšys. Lytiniai hormonai būtini lytinių ląstelių brendimui. Dėl lytinių hormonų subręsta lytinės ląstelės. Jie taip pat suformuoja ir moteriškuosius bei vyriškuosius antrinius požymius, kurie lemia moters ir vyro skirtingas charakterio ypatybes.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "968",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_2.jpg",
				"color": ""
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_4.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#1bbc9b;\"><b>Naujos gyvybės prasidėjimas</b></span><br><br>Kad atsirastų nauja gyvybė, neužtenka tik sveikų ir gyvybingų dviejų skirtingų lytinių ląstelių. Sutuoktinių vaisingumas yra bendras. Todėl naujos gyvybės pradėjimui būtini šeši gerai tarpusavyje derantys ir funkcionuojantys žmogaus vaisingumo sistemos komponentai:<br><br><span style=\"color:#127f69;\">1.\tsveika ir gyvybinga <a href=\"http://do.incore.lt/uploads/871.pdf\" target=\"_blank\">kiaušialąstė</a>, kuri subręsta kiekvieną mėnesį;<br>2.\tsveiki ir gyvybingi <a href=\"http://do.incore.lt/uploads/872.pdf\" target=\"_blank\">spermatozoidai</a>;<br>3.\tsveiki <a href=\"http://do.incore.lt/uploads/873.pdf\" target=\"_blank\">kiaušintakiai</a>, nes juose įvyksta apvaisinimas;<br>4.\tsveikas <a href=\"http://do.incore.lt/uploads/874.pdf\" target=\"_blank\">vidinis gimdos sluoksnis</a>, nes prie jo prisitvirtina (implantuojasi) pradėta gyvybė;<br>5.\t<a href=\"http://do.incore.lt/uploads/875.pdf\" target=\"_blank\">vaisingosios gleivės</a>, nes tik dėl jų spermatozoidai išlieka gyvybingi ir gali apvaisinti kiaušialąstę;<br>6.\tdarnūs sutuoktinių santykiai.</span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "583",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_5.jpg",
				"color": ""
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Aleksandras Tsiaras dalijasi nuostabia medicinine vizualizacija, parodydamas mums žmogaus vystymąsi nuo apvaisinimo iki gimimo. <br><a href=\"http://www.youtube.com/watch?v=6GBmi6akFbM\" target=\"_blank\">Peržiūrėk internete",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "808",
						"height": "130",
						"top": "100px",
						"left": "185px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		}
	}
}

var doObj = doContent;

var tObj = doContent;

var menuItems = {
	'item1'	:	'1. Moteris ir vyras – skirtingi, bet vienodai vertingi asmenys',
	'item2'	:	'2. Žmogiškoji būties pilnatvė dviejų skirtingų lyčių asmenų vienybėje',
	'item3'	:	'3. Moteriškasis ir vyriškasis pažinimo būdai',
	'item4'	:	'4. Moters ir vyro kūrybos skirtumai',
	'item5'	:	'5. Kūniškos plotmės lytiškumo skirtumai',
	'item6'	:	'6. Neurohormoninė vaisingumą reguliuojanti sistema'
};