var doId = '711';

var open = {};open.id = 'ss_0_0';


var soundNames = [
"section1slide0",
"section1slide1",
"section1slide2",
"section1slide3",
"section2slide0",
"section2slide1",
"section2slide2",
"section3slide0",
"section3slide1",
"section3slide2",
"section3slide3",
"section3slide4",
"section4slide0",
"section4slide1",
"section4slide2",
"section5slide0",
"section5slide1",
"section5slide2",
"section5slide3",
"section5slide4"
];

var doContent = {
	"section0": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/0.jpg",
				"color": ""
			}
		}
	},
	"section1": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Žmogiškoji prigimtis",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Vienintelis žmogus iš visos Kūrinijos buvo norėtas dėl jo paties ir sukurtas iš meilės jam. Žmogus išsiskiria savo prigimtimi iš visų kitų gyvų būtybių. Žmogus netapatinamas vien tik su kūnu (kaip gyvulys) ar vien tik su dvasiniu pradu (pvz., kaip angelas), bet jis yra kūno ir sielos vienovė. Neteisinga būtų manyti, jog žmogus dviejų skirtingų pradų – kūno ir sielos – suma. Jis yra šių dviejų pradų vienovė, niekur daugiau neaptinkama, visiškai unikali prigimtis. Žmoguje „sielos ir kūno vienybė yra tokia glaudi, kad sielą galima laikyti kūno forma“ (KBK, 365). Tačiau labai gajus kitoks supratimas, jog kūnas yra sielos forma ar buveinė. Tarsi žmogaus kūnas būtų indas, kuriame kažkokiu būdu apgyvendinta siela. Priešingai, tai siela yra kūno forma. Kitaip sakant, kūnas yra kuriamas sielos. Kokia yra siela, toks yra ją atitinkantis kūnas. Todėl visiškai neįmanoma, jog kas nors būtų suklydęs ir sielą „įdėjęs“ ne į tą kūną. ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "805",
					"height": "500",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "34px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Kaip teigia Aristotelis (1990), siela yra gyvųjų būtybių substancinė forma. Visos gyvos būtybės turi sielą (žr. „Porfirijo medį“). Siela yra forma, kuri suteikia atitinkamam kūnui gyvybę. Kitaip sakant, siela yra gyvybės principas. Netekęs sielos kūnas nebegali būti laikomas gyvu. Tačiau skirtingose gyvybės rūšyse šis gyvybės principas pasireiškia skirtingai. Siela gaivina kūną ir yra atpažįstama tik iš savo raiškos: iš augimo, iš judėjimo, jutiminio pažinimo, protavimo ir valios veiksmų.<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:455px; left:600px;width:450px; height:25px; position:absolute; color:#000000;\"><i>Porfirijo medis</i> (Anzenbacher, 1992, 115)</span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "533",
					"height": "500",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "34px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Pagalvok, kaip apibūdinti gyvybę vienu labiausiai jos prasmę atitinkančiu žodžiu.",
				"top": "600px",
				"description": "Pilka tamsi - MĄSTYMAS (Pagalvok, sugalvok, pamąstyk, klasifikuok...)"
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "<span style=\"color:#13c935;\"><b>Augalinė sielos rūšis.</b></span> Už visą augalų pasaulio gyvybę atsakinga augalinė (vegetatyvinė) sielos rūšis. Ji padeda augalui augti, vystytis, daugintis.",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "534",
						"height": "525",
						"top": "457px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "34px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "<span style=\"color:#e30613;\"><b>Gyvulinė sielos rūšis.</b></span> Visų gyvų neprotingų gyvūnų sielą sudaro dvi rūšys: augalinė (maitinančioji)  ir gyvulinė (juslinė).<br>Gyvulinės (juslinės) sielos funkcijos: <br><span style=\"color:#e30613;\">•\tjuslinis pažinimas, instinktai, <br>•\tjautimas, <br>•\tjudėjimas. </span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "534",
						"height": "525",
						"top": "457px",
						"left": "596px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "34px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_4.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#421dc9;\"><b>Žmogaus dvasinė siela.</b></span> Žmogaus sielą sudaro trys sielos galios (rūšys): augalinė, gyvulinė ir mąstančioji. <br><br>Vieninteliam žmogui būdinga mąstančioji (dieviškoji) sielos galia. Jos funkcija: mąstyti ir pažinti. Mąstymo galia ryškiai išsiskiria iš kitų gyvybės apraiškų. Kaip teigia Aristotelis, mąstymas yra savybinė žmogaus sielos būsena <span style=\"color:#aaaaaa\"> (Aristotelis, 1990, 325).</span><br><br>Augalinės (Platonas ją vadino maitinančiąja) ir gyvulinės (pasak Platono, geidžiančiosios) funkcijos yra materialios prigimties – priklauso nuo kūno.  Protavimas ir valios laisvė esti dvasinės prigimties, nes nepriklauso nuo kūno. <br><br>Žmogaus sielą tikslinga vadinti dvasine siela, nes ji vienintelė yra dvasinės prigimties. ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "564",
					"height": "500",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	},
	"section2": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Neregimojo slėpinio regimas ženklas",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Žmogus skiriasi nuo visų neprotingų gyvūnų ne tik dvasine siela, bet ir kūnu. Būtent dėl to, kad žmogaus siela yra kitokia, visiškai kitoks yra ir žmogaus kūnas, nepaisant to, kad turi tam tikrų išorinių panašumų su kitais gyvūnais. Skirtingai nuo jų, žmogiškasis kūnas neturi savarankiško buvimo, bet yra dvasinės sielos prasmuo. „Kūnas atskleidžia žmogų ir išreiškia asmenį <...> beveik savotiškas pirmapradis sakramentas, suprantamas kaip ženklas, veiksmingai perteikiantis regimajame pasaulyje neregimą slėpinį, paslėptą Dievo amžinybėje“ (KAK, 22). Klaidinga būtų manyti, jog žmogaus kūnas yra kaip koks dvasinės sielos instrumentas, padedantis jai veikti pasaulyje. Kūnas neatsiejamas nuo dvasinės sielos – žmogus yra tiesiog kūniškas asmuo. Kūniškumas yra žmogaus asmens savybinė būklė. Žmogus tik taip (kūniškai) egzistuoja pasaulyje. Dėl kūniškumo žmogaus asmuo tampa regimas ir atpažįstamas. ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "592",
					"height": "500",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Žmogaus kūnas ir dvasinė siela turi vienas kitam grįžtamosios įtakos. „Dėl esminės vienybės su dvasine siela kūno nevalia laikyti vien audinių, organų ir funkcijų deriniu, jis negali būti vertinamas kaip gyvulio kūnas“ (Donum vitae, 3). Todėl visos manipuliacijos, atliekamos su gyvo žmogaus kūnu (pvz., tatuiruotės, plastinės operacijos, kontracepcija, sterilizacija, abortas, <a href='#' data-id='729' style='color:#39b54a;'>paleistuvystė</a> ir pan.), neišvengiamai paveikia ir patį asmenį.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "796",
					"height": "220",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Padiskutuokite:",
				"top": "320px",
				"description": "Zalia - . KOMUNIKACIJA (padiskutuok, pasitark...)"
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "450",
					"left": "120",
					"space": "14",
					"height": "50"
				},
				"items": {
					"text_1": "Kaip pasikeičia žmogaus elgsena atlikus plastinę operaciją:<br><br>1) gydymo tikslais, kai ji atlikta norint pagydyti pažeistą organą, pvz., panaikinti nudegimo žymes veide; <br>2) negydymo tikslais, pvz., norint pagražinti nosies formą.",
					"text_2": "Kokia yra kūno puošybos prasmė? Ką žymi tatuiruotės?"
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "921",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "28px",
					"line-height": "36px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#c1004f",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		},
		"slide2": {
			"text": {
				"text": "Žmonės apie kūniškus dalykus komunikuoja žodine kalba, apie dvasinius – kūno kalba.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "550",
					"height": "220",
					"top": "486px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_lines": {
				"question_line": {
					"type": "2",
					"text": "Pasakyk draugei (-ui), kad ji (jis) tau patinka, tik kūno kalba. Parodyk tą patį nevartodamas verbalinės kalbos ir nenaudodamas kūno kalbos.",
					"top": "23px",
					"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
				},
				"question_line_2": {
					"type": "5",
					"text": "Pamąstyk, kuri kalba, kūno ar verbalinė, išduoda meluojantį žmogų.",
					"top": "600px",
					"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
				}
			}
		}
	},
	"section3": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Žmogus – vienintelis protingas ir laisvas",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Vienintelio žmogaus sukūrimo istorijoje Kūrėjas nusprendė: „Padarykime žmogų pagal mūsų paveikslą ir panašumą“ (Pr 26):  dieviškumas (Dievo paveikslas) yra įrašytas kiekviename žmoguje; žmogus vienintelis iš visos Kūrinijos yra protingas ir laisvas. Tačiau panašiam į Dievą reikia tapti, ir tai priklauso nuo žmogaus apsisprendimų ir elgsenos.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "723",
					"height": "320",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Kodėl tik kurdamas žmogų Dievas tarė: „Padarykime žmogų“ (Pr 1, 27), o visa kita Kūrinija „tepagimdo, teknibžda, tebūna“?",
				"top": "600px",
				"description": "Zalia - . KOMUNIKACIJA (padiskutuok, pasitark...)"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Labai dažnai žmogui duota laisvė suprantama kaip laisvė elgtis pagal savo sumanymus, t. y. „esu laisvas, todėl galiu daryti, ką noriu“. Tačiau žmogui duota laisvė ne elgtis, kaip šauna į galvą, bet laisvė nuo gamtinių instinktų ir pirmiausia nuo dauginimosi instinkto. Žmogus yra laisvas, nes yra protingas, t. y. geba pažinti ir todėl pajėgus pats valdyti savo poreikius.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "723",
					"height": "220",
					"top": "486px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Gyvūnų pasaulyje viešpatauja instinktai: esant kokiam nors poreikiui (alkiui), vienodi išoriniai dirgikliai (grobio kvapas, vaizdas) neišvengiamai skatina vienodus poelgius (pulti, griebti).<br>Instinktai neprotingam gyvūnui būtini, kad jis galėtų gyventi, praradęs instinktus gyvūnas žūsta. O žmogus, jei leidžiasi gamtinių instinktų užvaldomas, praranda žmogiškąjį buvimą.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "723",
					"height": "220",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_4.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Žmonėms būdingas potraukis (ne instinktas): kai yra koks nors poreikis, išoriniai dirgikliai sužadina <span style=\"color:#e30613;\"><b>polinkį</b></span> atitinkamai elgtis, t. y. siekti tam tikro juslinio gėrio. Žmogus yra protinga ir laisva būtybė, todėl protu įvertina šį polinkį kaip gerą arba blogą ir nusprendžia elgtis pagal šį polinkį arba jam priešintis. ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "500",
					"height": "320",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Kada padaroma nuodėmė: kai atliekamas neleistinas veiksmas ar kai protas pritaria šiam veiksmui, nors pats veiksmas dar nepadarytas?",
				"top": "600px",
				"description": "Pilka tamsi - MĄSTYMAS (Pagalvok, sugalvok, pamąstyk, klasifikuok...)"
			}
		},
		"slide4": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_5.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Lytinis potraukis yra visos žmogaus būties orientacija į <i>Homo sapiens</i> rūšies egzistavimą, į nuolatinį šios rūšies egzistavimo pratęsimą. Buvimas, pagrindinis žmogaus gėris, atsiranda būtent dėl lytinio potraukio.<br><br>Kadangi lytinis potraukis glaudžiai susijęs su žmogaus buvimu, jo reikšmė yra ne vien biologinė. Tik filosofiniu žvilgsniu galima pamatyti tikrąją lytinio potraukio reikšmę. Lytinis potraukis yra neatsiejamas nuo žmogaus. Kiekvienas jį turime. Tai stipriausia gamtinė, egzistencinė, <a href='#' data-id='725' style='color:#39b54a;'>generacinė</a>, gimties galia mumyse. Lytinis potraukis turi asmeninę (nes yra kiekviename žmoguje) ir visuomeninę dimensijas (nes atsakingas už rūšies egzistenciją). Visuomeninė lytinio potraukio dimensija šiandien yra ypač nemoraliai eksploatuojama masinėje kultūroje.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "709",
					"height": "500",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Poreikis valgyti ir gerti taip pat yra egzistencinis poreikis. Kuo jis skiriasi nuo lytinio potraukio?",
				"top": "600px",
				"description": "Pilka tamsi - MĄSTYMAS (Pagalvok, sugalvok, pamąstyk, klasifikuok...)"
			}
		}
	},
	"section4": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Žmogus – vienintelis, turintis jam būdingą orumą",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Žmogus išsiskiria iš visų kitų gyvūnų. Jo atsiradimas taip pat yra kitoks. Jis vienintelis buvo norėtas dėl jo paties ir sukurtas iš meilės jam. Vienintelis žmogus yra asmuo ir moralinė būtybė, turinti sąžinę ir atsakinga už savo veiksmus. Todėl vienintelis žmogus turi tik jam vienam būdingą orumą. Žmogiškasis orumas įpareigoja niekada jokiomis aplinkybėmis nepanaudoti kito asmens kaip daikto. Kitaip sakant, žmogus kitam asmeniui gali būti tik tikslas ir niekuomet nebūti priemonė. Kai vienas tų žmonių panaudojamas kaip daiktas, ši patirtis skaudina labiau nei kas nors kita.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "565",
					"height": "420",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Padiskutuokite:",
				"top": "23px",
				"description": "Zalia - . KOMUNIKACIJA (padiskutuok, pasitark...)"
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "200",
					"left": "120",
					"space": "16",
					"height": "50"
				},
				"items": {
					"text_1": "Prisiminkite matytas (TV ekranuose, spaudoje, internete) situacijas, kuriose vaizduojamas santykis su žmogumi kaip su daiktu.",
					"text_2": "Prisiminkite situaciją iš savo patirties, kada draugas, artimieji primetė jums savo valią ir buvote priversti pasielgti ne taip, kaip būtumėte norėję.",
					"text_3": "Ką tada jautėte?"
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "504",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "28px",
					"line-height": "36px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#c1004f",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Padiskutuokite:",
				"top": "23px",
				"description": "Zalia - . KOMUNIKACIJA (padiskutuok, pasitark...)"
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "200",
					"left": "120",
					"space": "16",
					"height": "50"
				},
				"items": {
					"text_1": "Ką daryti, jei norite, kad jūsų artimas draugas ar tėvai norėtų to paties, kaip ir jūs? Priversti (verkdami, maldaudami, papirkdami ar grasindami) negalite, nes santykis su kitu asmeniu gali būti tik kaip su tikslu, bet ne kaip su daiktu."
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "884",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "28px",
					"line-height": "36px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#c1004f",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		}
	},
	"section5": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Kaip vyrą ir moterį Jis juodu sukūrė",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Šventojo Rašto Pradžios knygoje parašyta visiems labai gerai žinoma žmogaus sukūrimo istorija: „Pagal savo paveikslą kaip vyrą ir moterį Jis juodu sukūrė“ (Pr 27). Vadinasi, vyras ir moteris kartu įkūnija žmogų atitinkantį Dievo paveikslą. Kitaip sakant, žmogaus egzistencija kaip dvilytis, vyro ir moters, būvis yra dieviškumo ženklas žmoguje. ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "420",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Lytiškumas nėra tik biologinė savybė, būdinga vien kūnui. Lyties principas persmelkia žmogų iki pačių būties gelmių, visas žmogaus buvimo plotmes: tiek kūniškąją, tiek psichinę, tiek dvasinę, nes žmogus yra nedaloma kūno ir dvasinės sielos vienovė.<br><br><span style=\" font-size: 20px; line-height: 33px\"><i>Iš dvasinės plotmės į psichikos ir kūniškąją skverbiasi meilė ir per žmogaus protą bei kūną pasiekia mylimus asmenis. Kūnas dalyvauja betarpiškai išreiškiant, perduodant ir priimant meilę iš mylimo asmens. </i><br><span style=\"color:#6a6a6a\">(Rupnik, 2011, 113)</span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "420",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Dažnas paklaustas, kokia žmogaus, kaip dvilyčio būvio, tai yra kaip moters ir kaip vyro, egzistavimo  prasmė, atsako: „Galėjimas daugintis.“ Bet kuo gi tada skiriamės nuo visų kitų gyvūnų? Jie egzistuoja kaip patelė ir patinas, kad galėtų daugintis. Skirtingai nei gyvuliai, žmogus egzistuoja tam, kad taptų panašus į Dievo paveikslą, t. y. tobulėtų. Žmogus, skirtingai nuo visų kitų kūrinių, gali tapti žmogumi, kuriuo yra pašauktas būti, tik per bendrystę su kitais žmonėmis. Taigi, pirmoji ir svarbiausioji lytiškumo prasmė – bendrystė.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "420",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_4.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Trumpas pasakymas „kaip vyrą ir moterį Jis juodu sukūrė“ atskleidžia giliausią žmogaus lytiškumo prasmę. Žmonija čia apibūdinta kaip nuo pat pradžių besireiškianti vyro ir moters santykiu. Būtent tokia lytiška žmonija pabrėžtinai skelbiama „Dievo paveikslu“ (TMK, 6). Kitaip sakant, žmogaus lytiškumas atspindi Dievo paveikslą, skirtą bendrystei, kurios tobuliausia išraiška yra meilė. „Lytiškumas yra būdas užmegzti ryšį su kitu, jam atsiverti, dėl to jo tikrasis tikslas yra meilė <...>. Santykis tarp vyro ir moters yra iš pagrindų meilės santykis“ (PŠT, 13). ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "420",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide4": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5_5.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Kadangi žmogus yra nedaloma kūno ir sielos vienovė, lytiškumo, skirto bendrystei, meilei ir <a href='#' data-id='730' style='color:#39b54a;'>prokreacijai</a>, raiška taip pat yra nedaloma. Meilė yra dvasiškiausias veiksmas, vyro ir moters vienas kitam išreiškiamas kūnu, taigi kūnas ir meilė neatskiriami – tai kūniška ir dvasinė žmogaus vienovė. Vadinasi, dvi lytiškumo dimensijos – meilės (dvasinio veiksmo) ir gyvybės perdavimo (kūniško veiksmo) – irgi yra neatsiejamos.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "530",
					"height": "420",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	}
}

var doObj = doContent;

var tObj = doContent;

var menuItems = {
	'item1'	:	'1. Žmogus – kūniškas, lytiškas asmuo',
	'item2'	:	'2. Žmogiškoji prigimtis ',
	'item3'	:	'3. Neregimojo slėpinio regimas ženklas',
	'item4'	:	'4. Žmogus – vienintelis protingas ir laisvas',
	'item5'	:	'5. Žmogus – vienintelis, turintis jam būdingą orumą',
	'item6'	:	'6. Kaip vyrą ir moterį Jis juodu sukūrė'
};