console.log('content.js;');

var doId = '106';
var open = {};open.id = 'ss_0_0';

var soundNames = ["section1slide0",
"section1slide1",
"section1slide2",
"section1slide3",
"section2slide2",
"section3slide1",
"section3slide2",
"section4slide0",
"section5slide0",
"section5slide1",
"section5slide2",
"section5slide3",
"section6slide0",
"section6slide2",
"section6slide3",
"section6slide4",
"section7slide0",
"section7slide1",
"section7slide2",
"section8slide0",
"section8slide1",
"section8slide3",
"section8slide4"];

var doContent = {
	"section0": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/_0.jpg",
				"color": ""
			}
		}
	},
	"section1": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1-1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Meilės sampratų įvairovė",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "24px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Daugelis žmonių pasakytų, kad žino, kas yra meilė, tiksliau, kad yra ją patyrę. Meilė egzistuoja ne tik kaip asmeninis vieno žmogaus potyris, bet kaip kažkas tarp asmenų. Kažkas, kas dažnai išreiškiama žodžiais „Aš tave myliu“. ",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "1078",
						"height": "609",
						"top": "97px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "Vis dėlto tuo pačiu žodžiu <i>meilė</i> išreiškiama daugybė skirtingų būsenų ir pojūčių.",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "1078",
						"height": "609",
						"top": "656px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Kokią reikšmę meilės fenomeno pažinimas turi etikai? <b>Vertybių etika</b> pabrėžia jausmo ir moralinių vertybių santykį.<br><br><span style=\"color:#ff0006\"><i>Meilė nėra vertybių pasekmė, o greičiau priežastis. Jeigu nebūtų mylėjimo galimybės, moralinės vertybės būtų neįgyvendinamos.</i></span><br><span style=\"color:#6a6a6a\">(A. Anzenbacheris)</b>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "467",
						"height": "529",
						"top": "100px",
						"left": "60px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "<span style=\"color:#ff0006\"><i>„Meilė kantri, meilė maloninga, ji nepavydi; meilė nesididžiuoja ir neišpuiksta. Ji nesielgia netinkamai, neieško savo naudos, nepasiduoda piktumui, pamiršta, kas buvo bloga, nesidžiaugia neteisybe, su džiaugsmu pritaria tiesai. Ji visa pakelia, visa tiki, viskuo viliasi ir visa ištveria. Meilė niekada nesibaigia.“</i><br><span style=\"color:#6a6a6a\">(Apaštalas Paulius, 1 Kor. 13: 4–8)</span></b>\n",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "457",
						"height": "395",
						"top": "100px",
						"left": "594px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#ba1c22",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Ką tau reiškia šie žodžiai? Su kokiomis vertybėmis jie asocijuojasi?",
				"width": "1124",
				"height": "127",
				"top": "27px",
				"left": "17px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false,
				"description": "trūksta video: videos/1_4.mp4"
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1-4.jpg",
				"color": ""
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Dažniausiai meilė apibūdinama kaip santykis su kitu, dviejų asmenų tarpusavio ryšys. <br><span style=\"color:#6a6a6a\">(M. Buberis, E. Levinas). </span><br>Pagal tradiciją, atėjusią iš antikos, į meilę bandoma žvelgti iš kurio nors šiuo santykiu susijusių asmenų – mylimojo ar mylinčiojo – pozicijos. Tada ryškiausiai atsiskleidžia meilės esmė. Vis dėlto tai tėra žvilgsnis iš šalies. Apie meilę galima mąstyti, ir vis dėlto ji lieka paslaptis. <br><span style=\"color:#6a6a6a\">(A. Budriūnaitė)</span><br><a href=\"http://do.incore.lt/uploads/450.pdf\" target=\"_blank\">Papildomi skaitiniai</a><br><a href=\"http://www.youtube.com/watch?v=lmq321zjkvs\" target=\"_blank\">Vaizdo įrašas „Meilės kalba“</a>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "510",
						"height": "496",
						"top": "100px",
						"left": "29px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			},
			"question_line": {
				"type": "4",
				"text": "Apmąstyk: Kokios kito asmens savybės tave žavi? Ar tikiesi sutikti įdealų vaikiną / merginą? Galbūt galėtum pamilti nepanašų į save žmogų?",
				"top": "585px",
				"description": "Raudona - REFLEKCIJA (kaip vertini?, ar tau svarbu?...)"
			}
		}
	},
	"section2": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "g8_2_2",
				"description": ""
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "",
				"color": "#ffffff",
				"description": "Paveiksliukas arba spalvos kodas '#ffffff'"
			},
			"gallery": {
				"caption": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "00px",
						"width": "1160px",
						"height": "auto",
						"position": "absolute"
					}
				},
				"imageBlock": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "0px",
						"position": "absolute",
						"width": "1165px",
						"height": "552px"
					}
				},
				"slides": {
					"slide_0": {
						"thumb": "content/images/2_1_1a.jpg",
						"image": "content/images/2_1_1.jpg",
"sound":"section2slide0_0",
						
						"description": "<span style=\"font-size:40px; top:30px; left:30px; color:#fe6401; position: absolute;\">Meilės rūšys</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:550px; position: absolute;\">Etikos mąstytojai, bandydami filosofiškai paaiškinti meilę, suskirstė ją į daugelį rūšių: pagal jausmų pobūdį, žmogaus asmens brandą, meilės objektą.</span>"
					},
					"slide_1": {
						"thumb": "content/images/2_1_2a.jpg",
						"image": "content/images/2_1_2.jpg",
"sound":"section2slide0_1",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Platonas</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Išskyrė dangiškąją ir žemiškąją meilę. Jauniausias iš dievų – Erotas – yra žemiškas ir dieviškas. Žemiškasis siekia malonumo, todėl jį myli „neišprusę žmonės“. Šios meilės ypatybė – nepastovumas, nes nepastovu tai, kas mylima. Dangiškojo Eroto siekiantys žmonės elgiasi kitaip: jie „kuria grožį ir kūnu, ir siela“. Šių žmonių idealas – kilnios sielos ir gražaus kūno harmonija.</br><span style=\"font-size:24px; color:#6a6a6a;\">(Platonas. <i>Puota. </i>P. 65)</span>"
					},
					"slide_2": {
						"thumb": "content/images/2_1_3a.jpg",
						"image": "content/images/2_1_3.jpg",
"sound":"section2slide0_2",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Aristotelis</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Teigė, kad meilė susideda iš vienos sielos dviejuose kūnuose. Aristotelio išskirtos meilės rūšys:<p style=\"padding-left:30px; line-height:40px;\"><strong>agape</strong> – pasiaukojama meilė;</br><strong>ludus</strong> – meilė kaip žaidimas;</br><strong>eros</strong> – jausmingoji meilė;</br><strong>manija</strong> – apsėstoji meilė;</br><strong>pragma</strong> – praktiškoji meilė;</br><strong>storge</strong> – meilė kaip draugystė.</p><span  style=\"font-size:24px; color:#3f5aa0; top:335px; left:0px; position: absolute; text-decoration:underline;\"></br>Papildomi skaitiniai</span>"
					},
					"slide_3": {
						"thumb": "content/images/2_1_4a.jpg",
						"image": "content/images/2_1_4.jpg",
"sound":"section2slide0_3",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Vladimiras Solovjovas</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Kalbėdamas apie vieną iš meilės formų – įsimylėjimą, rašo: „Įsimylėjimas – pirmiausia asmeninės charakterio savybės atskleidimas, o meilė – visuomeninis jausmas. Meilė yra visų pirma gamtos duotybė, nepriklausomai nuo mūsų kylantis procesas, bet tai nereiškia, kad mes negalime ar neturime sąmoningai jos priimti ir patys kreipti šio natūralaus proceso į aukštesnį tikslą.“</br><span style=\"font-size:24px; color:#6a6a6a;\">(V. Solovjov. <i>Sobranije sočinenij. </i>P. 6)</span>"
					},
					"slide_4": {
						"thumb": "content/images/2_1_5a.jpg",
						"image": "content/images/2_1_5.jpg",
"sound":"section2slide0_4",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Ėrichas Fromas</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Pagal žmogaus asmens brandą išskiria dvi meilės formas: brandžią ir nebrandžią. Nebrandžiai meilei jis priskiria mazochizmą ir sadizmą. Brandžios meilės ypatybė yra mylimo žmogaus orumo, jo individualybės gerbimas. </br></br>Filosofas meilę pagal jos objektą skirsto į brolišką, motinišką, erotinę, meilę sau, meilę Dievui. </br><span style=\"font-size:24px; color:#6a6a6a;\">(Ė. Fromas. <i>Menas mylėti. </i>P. 43)</span>"
					},
					"slide_5": {
						"thumb": "content/images/2_1_6a.jpg",
						"image": "content/images/2_1_6.jpg",
"sound":"section2slide0_5",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Maksas Šėleris</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Skiria dvasinę asmens meilę, psichinę individualaus AŠ meilę, vitalinę, arba aistringąją, meilę.</br><span style=\"font-size:24px; color:#6a6a6a\">(J. Baranova, T. Sodeika. <i>Filosofija: žmogus. </i>P. 140)</span>"
					}
				}
			}
		},
		"slide1": {
			"template": "2a",
			"script": {
				"name": "template2ascript",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "",
				"color": ""
			},
			"question": "Sujunk M. Šėlerio išskirtas meilės formas su vertybių rūšimis. Kodėl čia nėra malonumo ir „juslinės meilės“ (sekso), naudos ir „meilės kaip nuosavybės“ rūšių?",
			"f_items": {
				"f_item_0": "content/images/2-2-1.jpg",
				"f_item_1": "content/images/2-2-2.jpg ",
				"f_item_2": "content/images/2-2-3.jpg "
			},
			"m_items": {
				"m_item_0": "Šventumo ir profanacijos vertybės",
				"m_item_1": "Pažinimo ir grožio vertybės",
				"m_item_2": "Kilnumo ir žemumo vertybės"
			},
			"f_background_image": "img/test_f3.png",
			"m_background_image": "img/test_m3.png",
			"f_background_image_white": "img/test_f3_w.png",
			"m_background_image_white": "img/test_m3_w.png",
			"CorrectCaption": "Teisingai",
			"CorrectText": "",
			"FaultCaption": "Neteisingai",
			"FaultText": "Panagrinėk demonstracinį objektą ir bandyk dar kartą",
			"css": ""
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "<span style=\"color:#6a6a6a;\">Kai kurie mokslininkai bando apibrėžti meilę, remdamiesi kuria nors jos išraiškos forma.</span>  <br><a href=\"http://do.incore.lt/uploads/546.pdf\" target=\"_blank\">Papildomi skaitiniai</a>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1101px",
					"height": "82px",
					"top": "24px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "26px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Paaiškink šią psichologo R. Šternbergo schemą, apibūdink visas meilės išraiškas. Ar tokio scheminio meilės vaizdavimo modelio pakanka?",
				"top": "115px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			}
		}
	},
	"section3": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "g8_2_2",
				"description": ""
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "",
				"color": "#ffffff",
				"description": "Paveiksliukas arba spalvos kodas '#ffffff'"
			},
			"gallery": {
				"caption": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "00px",
						"width": "1160px",
						"height": "auto",
						"position": "absolute"
					}
				},
				"imageBlock": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "0px",
						"position": "absolute",
						"width": "1165px",
						"height": "552px"
					}
				},
				"slides": {
					"slide_0": {
						"thumb": "content/images/3_1_1a.jpg",
						"image": "content/images/3_1_1.jpg",
"sound":"section3slide0_0",
						
						"description": "<span style=\"font-size:40px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Meilė kaip fizinė aistra</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:690px; position: absolute;\">Kai kurie mokslininkai tyrinėja meilę kaip fiziologijos dalį. Deterministinį filosofų požiūrį į meilę lemia dualistinė žmogaus prigimties samprata – nuo antikos išlikusi sielos ir kūno perskyra.</span>"
					},
					"slide_1": {
						"thumb": "content/images/3_1_2a.jpg",
						"image": "content/images/3_1_2.jpg",
"sound":"section3slide0_1",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Fizikas: <span style=\"color:#d25400;\">meilė yra chemija</span></span><span style=\"font-size:20px; line-height:27px; top:70px; left:30px; font-style:italic; position:absolute;\">Džimas al Kalilis (J. Al-Khalili), g. 1952, britų fizikas, kilęs iš Irako</span><span style=\"font-size:22px; line-height:30px; top:110px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Fizikas J. Al-Khalili teigia, kad biologiškai meilė yra labai stipri neurologinė būsena, panaši į alkį ar troškulį, tačiau daug pastovesnė. „Mes kalbame, kad meilė yra akla. Turima galvoje, kad mes jos negalime kontroliuoti. Tačiau tai neturėtų kelti nuostabos, juk meilė iš esmės yra chemija. Aistra yra laikinas seksualinis troškimas, kurį nulemia padidėjęs testosterono ir estrogeno kiekis.“</br>Anot mokslininko, tikros meilės ir prisirišimo atveju organizmas gamina feromonus, dopaminą, norepinefriną, serotoniną, oksitociną, vazopresiną. Svarstant evoliuciniu aspektu, meilė gali būti suvokiama kaip išgyvenimo įrankis, nes tai mechanizmas, dėl kurio žmones sieja ilgalaikiai santykiai, kurie lemia vaikų saugumo jausmą.</span>"
					},
					"slide_2": {
						"thumb": "content/images/3_1_3a.jpg",
						"image": "content/images/3_1_3.jpg",
"sound":"section3slide0_2",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; width: 650px; position: absolute;\">Psichiatras: <span style=\"color:#d25400;\">meilė kovoja pasąmonės „branduolinį karą“</span></span><span style=\"font-size:20px; line-height:27px;top:105px; left:30px; font-style:italic; position:absolute;\">Zigmundas Froidas (S. Freud), 1856–1939, austrų psichoanalitikas</span><span style=\"font-size:22px; line-height:30px; top:145px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Z. Froidas sukūrė psichoanalizės teoriją, seksualiniu potraukiu ir siekimu jį patenkinti aiškinančią ne tik šeimos narių ir mylimųjų santykius, bet visą žmogaus veiklą ir gyvenimą.</br>„Žmonės taip toli nuėjo suvaldydami gamtos jėgas, kad dėl visa to lengvai gali sunaikinti vienas kitą iki paskutinio žmogaus. Žmonės tai žino ir tai didele dalimi lemia jų nerimą, jų nelaimingumą, jų baimingą nuotaiką. Vis dėlto reikia tikėtis, kad antroji iš dviejų „dangaus jėgų“, amžinasis Erosas, pasistengs apginti save kovoje su tokiu nemirtingu priešininku. Bet kas gali numatyti kovos baigmę ir įspėti, kieno bus pergalė.“</br>Z. Froido teorija tapo populiari ir padarė neabejotiną įtaką, kaip žmonės supranta meilės ir fiziologinės aistros ryšį.    </span>"
					},
					"slide_3": {
						"thumb": "content/images/3_1_4a.jpg",
						"image": "content/images/3_1_4.jpg",
"sound":"section3slide0_3",
						
						"description": "<span style=\"font-size:30px; top:30px; left:30px; position: absolute;\">Filosofas: <span style=\"color:#d25400;\">laukinio meilė yra laiminga ir nepavydi</span></span><span style=\"font-size:20px; line-height:27px;top:70px; left:30px; font-style:italic; position:absolute;\">Žanas Žakas Ruso (J.-J. Rousseau), 1712–1778, prancūzų filosofas</span><span style=\"font-size:22px; line-height:30px; top:110px; left:30px; width:650px; position: absolute;\">Ž. Ž. Ruso dvasinį meilės jausmo pradą atskiria nuo fizinio. „Fizinis meilės pradas – tai apskritai geismas, vieną lytį traukiąs susijungti su kita; dvasinis – tai, kas sukonkretina šį geismą ir nukreipia jį tik į vieną objektą... Dvasinė meilės pusė – tai dirbtinis jausmas, pagimdytas gyvenimo visuomenėje. Šis jausmas, besiremiąs tam tikromis grožio ir pranašumų sampratomis, kurių laukinis apskritai negali turėti... Jis paklūsta tik savo temperamentui, kuriuo jį apdovanojo prigimtis, o ne skoniui, kurio jis dar negalėjo įgyti; ir bet kokia moteris jam gera. Šie žmonės tepažįsta tik fizinę meilės pusę ir yra laimingi.“ Filosofas pateikia pavyzdį: „Karaibai – tauta, kuri iš visų dabar egzistuojančių tautų mažiausiai nutolo nuo prigimtinės būklės, – kaip tik yra patys taikingiausi savo meilės reikaluose ir nepavydžiausi, nors jie gyvena karštame klimate, kuris, atrodytų, turėtų sustiprinti šias aistras.“</span>"
					}
				}
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "trūksta video: videos/3_2.mp4"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "<span style=\"color:#f3007e\">Ką ignoruoja požiūris į meilę kaip fiziologinę aistrą?</span><br><br>„Toks požiūris ignoruoja tuos, kurie išgyvendami gilius jausmus nesiekia fizinio pasitenkinimo arba neturi tikslo pratęsti savo giminę. Ko gero daugelis žmonių be ilgų svarstymų pasakytų, kad tėvų–vaikų meilė yra daugiau nei instinktyvus prieraišumas, o dviejų žmonių erotinė meilė – daugiau nei lytiniai santykiai ar elgesys.“ <br><span style=\"color:#6a6a6a;\">(A. Budriūnaitė. <i>Fenomenologinė meilės samprata</i>) <span style=\"color:#f3007e\"><br><br>Kaip suvokti esmę meilės, kuri aukštinama daugelio poetų, rašytojų, filosofų? </span><br><a href=\"http://do.incore.lt/uploads/547.pdf\" target=\"_blank\">Papildomi skaitiniai</a>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "550",
						"height": "550",
						"top": "24px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			},
			"question_line": {
				"type": "3",
				"text": "Pagalvok, kokia meilės rūšis apdainuojama pagal poemą „Jūratė ir Kastytis“ sukurtoje dainoje? (Roko opera „Jūratė ir Kastytis“)",
				"width": "974",
				"height": "88",
				"color": "#0083d2",
				"top": "566px",
				"left": "150px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Padiskutuokime: ",
				"top": "27px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "162",
					"left": "120",
					"space": "12",
					"height": "50"
				},
				"items": {
					"text_1": "Ar įmanoma meilę tyrinėti moksliškai, klasifikuoti? Jei įmanoma – kaip?",
					"text_2": "Koks žmogaus kūno ir sielos vaidmuo meilėje?",
					"text_3": "Ar fizinė aistra yra meilė? Jei taip – kuo ji skiriasi nuo kitų meilės rūšių?",
					"text_4": "Ar meilė yra vien jausmas? Kaip įmanomi prieštaringi jausmai: mylėti ir pavydėti, mylėti ir kartu neapkęsti?",
					"text_5": "Ar meilė, kaip fizinė aistra, yra grėsmės šaltinis? Jei taip – kuo ji grėsminga?",
					"text_6": "Ar žmogus gali / privalo valdyti seksualinį potraukį (pvz., iki santuokos)?",
					"text_7": "Kokios asmens moralinės vertybės yra svarbios meilei ir santuokai? "
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "987",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "28px",
					"line-height": "37px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "rgb(57,181,74)",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		}
	},
	"section4": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "trūksta video: videos/4_1.mp4"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4-1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Romantiškoji meilė",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1189px",
					"height": "64px",
					"top": "30px",
					"left": "28px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Dažniausiai pasitaikantis apibūdinimas: „Meilė – tai jausmas.“ <br><br>Romantiškoji meilės būsena vadinama įsimylėjimu. <br><br>Įsimylėjus svarbu ne tiek kito žmogaus pažinimas, kiek pats jausmas, vaizduotė – vyriškumo, moteriškumo idealas. <br><br><i>Meilės negalima redukuoti į jausminę būseną, kuri yra iš esmės trumpalaikė.</i><br><span style=\"color:#6a6a6a\">(M. Šėleris)</span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "520",
						"height": "403",
						"top": "100px",
						"left": "27px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "26px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			},
			"question_line": {
				"type": "1",
				"text": "Susirask internete dainą „Ar išsaugosi mano meilę?“ ir pasiklausyk. Apie kokios meilės išsaugojimą metaforiškai kalbama šiais dainos žodžiais? ",
				"top": "600px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "template3escript",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"question": "Egzistuoja stereotipiniai romantiškos meilės įsivaizdavimai. Kai kurie iš jų susiję su dideliais lūkesčiais, todėl įsimylėjusieji gali likti ties savo jausmais, nepereiti į meilės santykius. Kurie iš stereotipų nepagrįsti, kurie – moksliškai pagrįsti faktai?",
			"items": {
				"item_0": "Sutikę vienas kitą gyvensime ilgai ir laimingai.",
				"item_1": "Mano mylimas žmogus – laimės šaltinis.",
				"item_2": "Tikroji meilė užklumpa netikėtai, ji stipresnė už mus.",
				"item_3": "Jei meilė tikra, barnių ir ginčų nekyla.",
				"item_4": "Mylimasis (-oji) supranta mane be žodžių.",
				"item_5": "Jei pamačius mylimąjį (-ąją) kūnu neperbėga virpuliukai, reiškia, kad meilė praėjo."
			},
			"items_count": 6,
			"captions": {
				"caption_1": "Mitas",
				"caption_2": "Faktas"
			},
			"captions_count": "2",
			"answer": [
				"1",
				"1",
				"1",
				"1",
				"1",
				"1"
			],
			"CorrectCaption": "Teisingai",
			"CorrectText": "",
			"FaultCaption": "Neteisingai",
			"FaultText": "Panagrinėk demonstracinį objektą ir bandyk dar kartą",
			"css": ""
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/4-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<i>Šiuolaikinėje Vakarų kultūroje meile laikoma tai, kas kyla iš spontaniškos, emocinės reakcijos kaip staigus paskendimas nesuvaldomuose jausmuose. Šiuo požiūriu matomi tik dviejų meilės apimtų individų ypatumai, o ne tai, kad visi vyrai yra Adomo dalis, visos moterys – Ievos dalis. Nesiskaitoma su svarbiu erotinės meilės veiksniu – valia. Meilė kai kam nėra vien stiprus jausmas; tai pasiryžimas, sprendimas, pažadas. Jei meilė būtų tik jausmas, tai nebūtų pagrindas pasižadėti – mylėsiu amžinai. Jausmas ateina, bet gali ir praeiti. Kaip aš galiu tikėtis, kad tai truks amžinai, jei mano veiksmų nelemia mąstymas, apsisprendimas.</i><br><span style=\"color:#aaaaaa;\">(Ė. Fromas. <i>Menas mylėti)</i>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "600",
					"height": "528",
					"top": "145px",
					"left": "60px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "white",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	},
	"section5": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5-1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Meilė ir draugystė",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1194px",
					"height": "57px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Meilė ir draugystė yra aukščiausia tarpasmeninių santykių pakopa. Šis santykis apima ne tik fizinę, psichinę, bet ir dvasinę žmogaus egzistencijos plotmę. Aš–Tu santykis apima ne atskirus jausmus, o pasiaukojimą daugiau nei vienam žmogui, visam pasauliui. <br><span style=\"color:#aaaaaa\">(M. Buberis)</span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "550",
						"height": "392",
						"top": "101px",
						"left": "29px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Pakomentuok M. K. Čiurlionio paveikslą „Bičiulystė“.",
				"top": "591px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "<i>Meilės liepsna yra kur kas veiksmingesnė ir kaitresnė, aistringesnė. Tai ugnis, nutrūktgalviška ir skraji, nepastovi ir permaininga; tai karštligės liepsna, kuri čia gęsta, čia vėl įsiliepsnoja, bet virpa tik vienoje mūsų sielos kertelėje. O draugystės šiluma – abipusė ir visa apimanti; ji nei per karšta, nei per šalta, greičiau – vienoda, pastovi, nuolatinė; ji vien švelnumas ir pasitikėjimas, kuriam svetima visa, kas aršu ir dygu. O meilė – tai ugningas troškimas to, kas tolsta nuo mūsų.</i> <br><br><span style=\"color:#ffffff\">(M. Montenis // J. Baranova. <i>Filosofinė etika: aš ir tu)</i></span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "500",
						"height": "550",
						"top": "141px",
						"left": "60px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Kas yra tikras draugas?",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "581px",
					"height": "50px",
					"top": "31px",
					"left": "27px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Draugystė yra tarpasmeninis santykis su kitu. Filosofai kalba apie šio santykio kokybę – tobulesnį ar ne tokį tobulą, tikrą ar netikrą, ilgalaikį ar trumpalaikį ryšį.<br>(Aristotelis, M. Šėleris ir kt.) <br><br>Pasak Aristotelio, draugystė būna trijų rūšių:",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "600",
						"height": "146",
						"top": "104px",
						"left": "29px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "36px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "317",
					"left": "29",
					"space": "12",
					"height": "50"
				},
				"items": {
					"text_1": "Draugystė dėl malonumo...",
					"text_2": "Draugystė dėl naudos...",
					"text_3": "Draugystė dėl paties draugo..."
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "503",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ff5b02",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "30px",
					"line-height": "50px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#a4c500",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				}
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/5-4.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Padiskutuokite:",
				"top": "27px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "490",
					"left": "120",
					"space": "12",
					"height": "200"
				},
				"items": {
					"text_1": "Kalbant apie draugystės kokybę, kyla klausimas ir apie jos kiekybę: ar gerų draugų gali būti daug, ar tik vienas? ",
					"text_2": "Galbūt tikras draugas yra tas, su kuriuo santykis nepakartojamas?",
					"text_3": "Pateikite įvairių draugystės pavyzdžių iš šiuolaikinio gyvenimo."
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "914",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "white",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "28px",
					"line-height": "37px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "white",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		}
	},
	"section6": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "trūksta video: videos/6_1_1.mp4, 6_1_2.mp4"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/6-1.jpg",
				"color": ""
			},
			"videos": {
				"video": {
					"video": "content/videos/6_1_2.mp4",
					"css": {
						"top": "99px",
						"display": "block",
						"margin": "0 auto",
						"width": "600",
						"height": "auto",
						"z-index": "3"
					},
					"fullscreen": "1",
					"image": "content/images/6_1_2a.jpg",
					"imageCss": {
						"top": "99px",
						"left": "702px",
						"width": "310",
						"position": "absolute",
						"height": "229"
					}
				}
			},
			"title": {
				"text": "Išrinktoji meilė:<span style=\"color:#e44b48\"> santuokos motyvai </span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1194px",
					"height": "57px",
					"top": "24px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Išrinktoji meilė visuomet trokšta absoliutaus abipusiškumo. Žmonės, siejami šios meilės santykio, siekia išeiti už savojo ego ribų, susilieti su partneriu, papildyti kitą. Būtent tai ir įvyksta sudarant santuoką. <span style=\"color:#ca262a\"><br><br>Ar santuoką galima pavadinti laiminga meile? </span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "530",
						"height": "325",
						"top": "375px",
						"left": "29px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "37px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "<span style=\"color:#000000\">Išrinktoji meilė tampa matoma, atsiskleidžia visuomenei. </span><br><br>Ar iš tiesų meilė gali būti pažįstama iš šalies? </span><span style=\"color:#ca262a\"><br>Kodėl laimingiems sutuoktiniams sudėtinga atsakyti į klausimą, ką jie jaučia? </span><br>Kaip manai, kokie šios garsios poros Santuokos sakramento bažnyčioje ir civilinės santuokos sudarymo motyvai? ",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "530",
						"height": "316",
						"top": "375px",
						"left": "593px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#ff7800",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "37px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "template3escript",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/6-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"question": "Pastaraisiais dešimtmečiais šeimoje, kaip\nsocialiniame institute, vyksta ryškūs pokyčiai. Sugrupuok šeimos transformacijos požymius ir pagalvok, kokie veiksniai lėmė šiuos besikeičiančios visuomenės kultūros pokyčius Lietuvoje?",
			"items": {
				"item_0": "Daugėja viengungių",
				"item_1": "Ankstyvos vedybos",
				"item_2": "Šeima kuriama sudarant santuoką",
				"item_3": "Didelis santuokų skaičius",
				"item_4": "Pirmųjų vaikų susilaukiama jauname amžiuje",
				"item_5": "Vyrauja vidutinio dydžio šeimos",
				"item_6": "Maža ne santuokoje gimusių vaikų dalis",
				"item_7": "Daugėja ne santuokoje gimusių vaikų ",
				"item_8": "Mažėja vedybų ",
				"item_9": "Tuokiamasi vyresniame amžiuje ",
				"item_10": "Daugėja neregistruotų santuokų",
				"item_11": "Plinta savanoriška bevaikystė"
			},
			"items_count": 12,
			"captions": {
				"caption_1": "Tradicinė šeima",
				"caption_2": "Moderni šeima"
			},
			"captions_count": "2",
			"answer": [
				"2",
				"1",
				"1",
				"1",
				"1",
				"1",
				"1",
				"2",
				"2",
				"2",
				"2",
				"2"
			],
			"CorrectCaption": "Teisingai",
			"CorrectText": "",
			"FaultCaption": "Neteisingai",
			"FaultText": "Panagrinėk demonstracinį objektą ir bandyk dar kartą",
			"css": ""
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false,
				"description": "Truksta backgroundo"
			},
			"background": {
				"image": "content/images/6-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "3",
				"text": "Ar sutinki su požiūriu, kad meilės ir šeimos formos tampa vis priešta-<br>ringesnės? Pagrįsk savo požiūrį į šeimą, įvertink jos transformaciją.",
				"top": "27px",
				"description": "Melyna - SUPRATIMAS (apibūdink, interpretuok, pakomentuok, palygink, pasvarstyk, surask ...)"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "<b>Zigmuntas Baumanas (1925)</b><br><i>Gali ištarti „liquid love“ arba „liquid soap“. Šie žodžiai reiškia maždaug tą patį... Baigiama griauti ir šeimos institucija. Šeimą, kuri paremta meile ir solidarumu, kurioje auga ir gimsta vaikai, kurioje natūraliai keičiasi kartos, pavertė tiesiog juridiniu sandėriu, kuriame gali dalyvauti nesvarbu kokios lyties ir kokio statuso individai. Visus juos norima vadinti šeima. Dėl to labiausiai kenčia... šeima.</i> <br><span style=\"color:#6a6a6a;\">(Z. Bauman. <i>Likvidi meilė: apie žmonių ryšių trapumą</i>)",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "525",
						"height": "300",
						"top": "390px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "20px",
						"line-height": "29px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "<b>Antonis Gidensas (1938)</b><br><i>Socialiniai ryšiai ir seksualumas (mikrolygio pokyčiai) yra siejami su religijos įtakos mažėjimu ir racionalumo stiprėjimu (makrolygis), taip pat su įstatymų pasikeitimais (makrolygis), kurių poreikis kyla ir kasdienio gyvenimo lygmens (mikrolygis). O šie, savo ruožtu, veikiami socialinių judėjimų: moterų bei egalitarizmo (makrolygis), kurie patys atsirado iš nepasitenkinimo kasdieniu gyvenimu (mikrolygis). Visa tai vis labiau jungiama masinės žiniasklaidos, vieno pagrindinių informacijos šaltinių, kuris yra svarbiausias šiuolaikinei refleksijai.</i> <span style=\"color:#6a6a6a;\">(A. Giddens)",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "539",
						"height": "318",
						"top": "390px",
						"left": "595px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "20px",
						"line-height": "29px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/6-4.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Padiskutuokite:",
				"top": "27px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "143",
					"left": "120",
					"space": "12",
					"height": "602"
				},
				"items": {
					"text_1": "Ką lietuvių šeimai reiškė vestuvės anksčiau ir ką reiškia dabar?",
					"text_2": "Kodėl mažėja vedybų: galbūt rečiau tuokiamasi „iš meilės“, „iš išskaičiavimo“ arba „iš reikalo“?",
					"text_3": "Kada palankiausias laikas tuoktis: jauniems, tik sulaukus pilnametystės, ar vyresniame amžiuje? ",
					"text_4": "Kaip pritaikyti šiuolaikinei neregistruotai santuokai Aristotelio teiginį, kad kiekvienas žmogus siekia gėrio, naudos arba malonumo?",
					"text_5": "Kaip manote, kodėl daugėja viengungių: žmonės nori būti savarankiški, siekti profesinės karjeros, nenori dalytis savo turtu, patiria nelaimingą meilę ar dėl kitų priežasčių?",
					"text_6": "Koks svarbiausias santuokos tikslas: sutuoktinių meilė (artimas ilgalaikis ryšys) ar trokštamas (laukiamas) kūdikis?",
					"text_7": "Ar šeimos kaip pamatinės vertybės reikšmė žmonių gyvenime nemažėja daugėjant skyrybų ir pakartotinių santuokų?"
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "800",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "26px",
					"line-height": "35px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#eb7502",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		},
		"slide4": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/6-5.jpg",
				"color": ""
			},
			"question_line": {
				"type": "4",
				"text": "Kiek tau atrodo svarbu gyvenime sukurti šeimą? Koks požiūris skatina neregistruotų santuokų plitimą tarp jaunimo? ",
				"top": "27px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "<span style=\" font-size:30px;\nline-height:40px; color:#fca000\">Meilė kaip savęs atidavimas\n</span><br><br><i>Meilė nėra pasyvus išgyvenimas, ji yra aktyvi. Išskirtinis meilės santykis Aš–Tu neturi stebimo objekto, kuris būtų mylimas. Tai – būtis, kurioje dalyvaujama. Mylimas visas asmuo – dinamiškas, neišbaigtas, atviras. Mylimasis yra ne tik toks, koks jau yra, bet ir toks, koks gali tapti. Meilė atsiskleidžia kaip dalyvavimas kito tapsme, kaip veiksmas, kaip buvimas dėl kito, vedantis asmenis link vertybių tobulumo, jei nėra kliūčių.</i> <span\nstyle=\"color:#6a6a6a\">(M. Šėleris)</span> <br>Ė. Fromas nurodo tokias meilės išraiškos formas:<i> davimą, rūpestį, atsakomybę, pagarbą ir žinojimą. Davimas – aktyvus veikimas, savęs atskleidimas kitam – yra aukščiausia pajėgumo ir gyvybingumo išraiška. Mylėdamas žmogus atiduoda tai, ką turi vertingiausią ir vienintelį – savo gyvenimą. Tai nėra mainai – davimas, kad gautum. Tai greičiau dalijimasis savimi.</i> ",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "510",
						"height": "528",
						"top": "140px",
						"left": "57px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "22px",
						"line-height": "29px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "<span style=\" font-size:30px;\nline-height:40px; color:#fb3b00\">Kita santykio pusė – baimė, vienatvė\n</span><br><br>Meilės santykis kelia ne tik pilnatvės pojūtį. Kuo gilesnis santykis, kuo tikresnis atsivėrimas kitam, tuo didesnė rizika, tuo didesnė baimė ir nerimas. Turi būti transformuota visa egzistencija. Kad būtum kartu, turi save atiduoti. Toks radikalumas gąsdina, nes nėra jokių garantijų, kad atiduotas gyvenimas nepražus ar jį bus galima atgauti. Atsiverti meilei reiškia tapti pažeidžiamam, tapti atviram praradimui ir nusivylimui. Todėl žmogus intuityviai ir sąmoningai bijo meilės. Nors tai atrodo paradoksalu, jis labiau bijo meilės, sulaukiančios atsako, nei vadinamojo „nelaimingo įsimylėjimo“, nes tikroji meilė reikalauja drąsos atsiverti ir atsakomybės priimti kito atsivėrimą. Niekas nėra taip toli nuo meilės kaip kito turėjimas, užvaldymas.",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "499",
						"height": "491",
						"top": "140px",
						"left": "596px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "22px",
						"line-height": "29px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		}
	},
	"section7": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "trūksta video: videos/7_1.mp4"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/7-1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Brandžioji meilė",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "545px",
					"height": "42px",
					"top": "30px",
					"left": "28px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_lines": {
				"question_line_1": {
					"type": "3",
					"text": "Kuo skiriasi romantiškoji ir brandžioji meilė? Ar brandi meilė būna tik vyresniame amžiuje? Kokių žinai brandžiosios meilės pavyzdžių?",
					"top": "474px",
					"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
				},
				"question_line_2": {
					"type": "4",
					"text": "Susirask, paklausyk ir pakomentuok Vytauto Kernagio dainos žodžių prasmę: „Bent truputis kantrybės“. ",
					"top": "591px",
					"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
				}
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/7-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Ar meilė peržengia asmens kūno ir laiko ribas?",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1100px",
					"height": "42px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "2",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#fd7d00",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "35px",
					"line-height": "30px"
				},
				"description": "title: font-size:40; font-height:50; top:30; left:30; w:1103; h:100;"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Sutuoktinį maestro Vytautą Kernagį po sunkios onkologinės ligos palaidojusi Dalia Kernagienė (60 m.) vis dažniau užduoda sau esminį klausimą: negi išėjus vyrui visą likusį gyvenimą turėsiu praleisti viena? Juk vaikai – sūnus Vytautas ir dukra Eglė – jau suaugę ir sukūrę šeimas. Šiaip ar taip, vargu ar D. Kernagienė į savo gyvenimą galėtų įsileisti kitą žmogų. Jo ir neieško, nes kito tokio kaip V. Kernagis, neabejoja, tiesiog nėra. D. Kernagienė niekada nesusimąstė, kad likimas jai skirs našlės dalią. „Vytas buvo toks fiziškai stiprus, niekaip nesuvokiau, kad tokį galiūną gali pakirsti mirtis. Mirties aš nebijau, ypač po Vyto išėjimo jos nebijau dar labiau. O kai susirgo Vytas, su jo mirtimi vyko tokia nuožmi kova: ji tempė į savo pusę, aš – į savo. Kartais man labiau pavykdavo, kartais sekdavosi jai. Ta kova tęsėsi metus, kol jis sirgo. Paskui, kai pralaimėjau kovą, buvo labai sunku su tuo susitaikyti.“<br> „Porą metų krizė buvo baisi – sunkiai mes pragyvenome tuos dvejus trejus metus. Iš karto po Vyto mirties praėjus savaitei sūnus sugalvojo steigti jo vardu pavadintą fondą, tarsi nenorėdamas dar jo paleisti, nesusitaikydamas su tuo, kad visi šaunūs tėvo darbai išplauks į nežinią. Tai yra nesusitaikymas su tuo, kad nėra to žmogaus. Net naujus namus kūriau taip, kaip svajojome su Kernagiu, nenorėjau sutikti su tuo, kad jis iš čia išeitų su visam. Manau, kad namuose jo liko daug. Iš esmės jis mumyse...“ <a href=\"http://do.incore.lt/uploads/547.pdf\" target=\"_blank\">Papildomi skaitiniai</a>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "700",
						"height": "621",
						"top": "80px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "21px",
						"line-height": "30px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/7-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Kai pagaliau skleidžiasi brandi meilė, svarbu suprasti, kad ji tokia yra dėl to, jog iki tol buvo visos kitos meilės rūšys. Visos buvusios meilės mokė mus mylėti. Kai brandi ir gili meilė nušviečia mūsų gyvenimus, ji nušviečia ir visus buvusius įsimylėjimus bei nusivylimus. Dėl to, kad sugebame mylėti brandžiai, kad esame toli nuėję meilės kelyje, turime jausti dėkingumą visoms iki tol buvusioms meilėms, net jei jos buvo nelaimingos, net jei buvo daug skausmo. ",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "838",
						"height": "202",
						"top": "96px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "22px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "<i>Kalbant apie meilę, ištikimybė yra esminė sąvoka. Tai nėra vien formali ištikimybė, kad neturėsiu romanų su kita ar kitu. Ištikimybė – tai pamatinis įsipareigojimas. Filosofas egzistencialistas Gabrielis Marselis rašė: „Sakyti žmogui – aš tave myliu – tai tas pat, kas sakyti – tu gyvensi amžinai.“ Įsiklausykime, kaip tai rimta. Net jei kitas žmogus numirs, jis gyvens mylinčiame žmoguje. Tiesa, ištikimybė niekada nebūna abstrakti, ji turi būti išbandyta.</i> <span style=\"color:#6a6a6a\">(psichoterapeutas A. Alekseičikas)</span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "840",
						"height": "253",
						"top": "398px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "22px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		}
	},
	"section8": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/8-1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Iššūkiai šeimos stabilumui ",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "489px",
					"height": "40px",
					"top": "33px",
					"left": "28px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#fe0024",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "<span style=\"color:#ff7200;\">Kaip suprantama stabili šeima?</span><br><br>Dažnai stabilumas paprasčiausiai sutapatinamas su patriarchalinės (t. y. tradicinės) šeimos išsaugojimu, tam tikro iš praeities paveldėto modelio „įšaldymu“. Tačiau šeimos stabilumą būtina apibrėžti ne kaip įsivaizduojamo <i>status quo</i> išsaugojimą, ne kaip bandymą tęsti tam tikrus suformuotus lyčių vaidmenis ar saugoti paveldėtas sėkmingo gyvenimo šeimoje vizijas. Šeimos gyvenimo stabilumą taip pat reikia skirti nuo tam tikro institucinio modelio „užkonservavimo“.",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "1093",
						"height": "230",
						"top": "80px",
						"left": "31px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "22px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "Šeima gali būti vadinama stabilia, jei ji sugeba išlikti sudėtingame šių dienų pasaulyje ir atlieka pagrindines savo funkcijas: patenkina visų narių emocinius, psichologinius, dvasinius, bendruomeniškumo poreikius ir užtikrina veiksmingą vaikų socializaciją. Stabili šeima taip pat yra tokia, kurios nariai yra patenkinti gyvenimu kartu ir nori jį išlaikyti, suvokia jį kaip svarbią vertybę. ",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "1075",
						"height": "172",
						"top": "337px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "22px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_3": {
					"text": "<i>Iššūkius, su kuriais susiduria šeimos stabilumas, galima grupuoti į išorinius ir vidinius. Išoriniai kyla iš tokių visuomenėje vykstančių procesų, kaip nedarbas, skurdas, migracija, lyčių vaidmenų kaita. Vidinius nulemia šeimos narių tarpusavio santykiai ir psichologiniai procesai (pvz., vieno iš šeimos narių socialinės pozicijos kaita, psichologinės ar bendravimo problemos, krizės, alkoholizmas, agresija, liga ir pan.). Tad šeimos stabilumas reiškia ne tik šeimos išlikimą laiko atžvilgiu, bet – ir tai svarbiausia – kokybišką šeimos narių sugyvenimą.</i> <span style=\"color:#6a6a6a\">(sociologė A. Maslauskaitė)</span> ",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "1106",
						"height": "202",
						"top": "497px",
						"left": "26px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "22px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "trūksta video: videos/8_2.mp4"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/8-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"videos": {
				"video": {
					"video": "content/videos/8_2.mp4",
					"css": {
						"top": "99px",
						"display": "block",
						"margin": "0 auto",
						"width": "600",
						"height": "auto",
						"z-index": "3"
					},
					"fullscreen": "1",
					"image": "content/images/8_2a.jpg",
					"imageCss": {
						"top": "99px",
						"left": "780px",
						"width": "350",
						"position": "absolute",
						"height": "250"
					}
				}
			},
			"title": {
				"text": "Skyrybos – šeimos stabilumo visuomenėje rodiklis",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1102px",
					"height": "63px",
					"top": "32px",
					"left": "29px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ff7200",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "30px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "Statistiniai duomenys rodo, kad šeimos išgyvena destabilizacijos laikotarpį. Skyrybos Lietuvoje ne tik dažnos, jos vis rečiau suvokiamos kaip neigiamas reiškinys. Jaunesni žmonės palankiau vertina skyrybas nei vyresni. Neigiamas skyrybų vertinimas iki šiol lyg „saugos diržas“ neleisdavo nesutarimams šeimoje peraugti į skyrybas, dabar šis „diržas“ vis laisvėja.",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "714",
						"height": "238",
						"top": "102px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			},
			"question_line": {
				"type": "4",
				"text": "Pažiūrėk vaizdo įrašą ir pagrįsk savo nuomonę:",
				"top": "359px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "484",
					"left": "120",
					"space": "12",
					"height": "227"
				},
				"items": {
					"text_1": "Ar skyrybos – normalus būdas spręsti šeimoje kylančius konfliktus? ",
					"text_2": "Kiek pagrįsta sąvoka „laimingos skyrybos“? Kokia yra skyrybų „kaina“, jų pasekmės?",
					"text_3": "Ar šeimos stabilumo problemas geriau spręsti „tyliai“ patiems sutuoktiniams, ar kreiptis pagalbos į specialistus?"
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "960",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"color": "#000000",
					"text-align": "left",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "26px",
					"line-height": "37px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#eb7502",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"background": {
				"image": "content/images/8-3.jpg",
				"color": ""
			},
			"script": {
				"name": "template3escript",
				"iniciated": false
			},
			"question": "Kodėl kartais nutrūksta darnus santykis su kitu? Sugrupuok, kokios priežastys gali lemti šeimos santykių nestabilumą.",
			"items": {
				"item_0": "Trūksta finansinio saugumo, ginčai dėl turto ir biudžeto.",
				"item_1": "Maksimalios pastangų ir laiko investicijos į darbą.",
				"item_2": "Vartotojų visuomenės rinkos aplinka, individualizmas.",
				"item_3": "„Laimingos šeimos“ idealo kaita, nenoras turėti vaikų.",
				"item_4": "Gero emocinio bendravimo, pagarbos stoka.",
				"item_5": "Pernelyg dideli lūkesčiai – noras pakeisti sutuoktinį.",
				"item_6": "Žmonės nebevertina santuokos.",
				"item_7": "Vargina buities darbai.",
				"item_8": "Žemas išsilavinimo lygis.",
				"item_9": "Vyrai dažniau nei moterys nepatenkinti bendru gyvenimu."
			},
			"items_count": 10,
			"captions": {
				"caption_1": "Išorinės",
				"caption_2": "Vidinės ",
				"caption_3": "Netikros priežastys"
			},
			"captions_count": "3",
			"answer": [
				"1",
				"1",
				"1",
				"2",
				"2",
				"2",
				"3",
				"3",
				"3",
				"3"
			],
			"CorrectCaption": "Teisingai",
			"CorrectText": "",
			"FaultCaption": "Neteisingai",
			"FaultText": "Panagrinėk demonstracinį objektą ir bandyk dar kartą",
			"css": ""
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/8-2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "<span style=\"color:#fe0024;\">Skyrybų padarinys – nepilnos šeimos. </span>Po skyrybų dauguma vaikų lieka su vienu iš tėvų, dažniausiai – su mama. Tyrimai rodo, kad išsiskyrusių šeimų vaikai linkę anksčiau kurti santuokas, dažniau skirtis ir tuoktis pakartotinai, neigiamai vertinti savo santykius su kitais, nepasitikėti aplinkiniais žmonėmis, kaltinti save. <span style=\"color:#6a6a6a\">(A. Maslauskaitė, M. Dovydaitienė)</span> <br><br><span style=\"color:#ff7200;\">Atsižvelgiant į priežastis skyrybas būtina\nvertinti: </span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1093",
					"height": "240",
					"top": "24px",
					"left": "33px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "250",
					"left": "120",
					"space": "9",
					"height": "30"
				},
				"items": {
					"text_1": "kaip reiškinį, turintį gilias socialines, psichologines, sveikatos pasekmes visiems į jas įtrauktiems asmenims (tėvams, vaikams, artimiems giminaičiams);",
					"text_2": "kaip žmogiškųjų santykių tinklo, per kurį ugdomos demokratiškai visuomenei būtinos įsipareigojimo, solidarumo ir pan. nuostatos, irimą;",
					"text_3": "kaip modernios šeimos instituciją visuomenėje stiprinantį veiksnį;",
					"text_4": "kaip vieną iš lygių galimybių palaikymo mechanizmų, ypač moterų ir vaikų atžvilgiu; kaip procesą, kuris kai kuriais atvejais gali būti neišvengiamas (siekiant išvengti smurto ir prievartos šeimoje)."
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "950",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "26px",
					"line-height": "37px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "#eb7502",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "34px"
				}
			}
		},
		"slide4": {
			"template": {
				"name": "a1"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/8-5.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "<span style=\"color:#ff0000;\">Meilė reiškia dialogą</span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "702px",
					"height": "41px",
					"top": "32px",
					"left": "29px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "<i>Jei tuokiamės iš meilės, reiktų išmokti ir gyventi meilėje.<br> O tai – sudėtinga mokykla.</i> <span style=\"color:#6a6a6a\">(A. Maslauskaitė)</span",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "777",
						"height": "93",
						"top": "102px",
						"left": "30px",
						"z-index": "6",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "28px",
						"line-height": "37px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Aptarkite požiūrių įvairovės pavyzdžius taikydami amerikiečių psichologės Gini Graham Scott (Skot) problemų sprendimo būdus:",
				"width": "974",
				"height": "72",
				"top": "225px",
				"left": "150px",
				"description": "Užduotims žymėti skirtos klausimų juostos. Kadre dedamos pagal poreikį: viena, dvi..."
			},
			"sliding_content": {
				"sliding_direction": "top",
				"uncover": "manual",
				"start": {
					"top": "370",
					"left": "120",
					"space": "12",
					"height": "300"
				},
				"items": {
					"text_1": "varžybos – konkuravimas;",
					"text_2": "vengimas – skyrybos; ",
					"text_3": "nusileidimas;",
					"text_4": "kompromisas – susitarimas lygiomis;",
					"text_5": "bendradarbiavimas."
				},
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "509",
					"z-index": "9",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "28px",
					"line-height": "37px"
				},
				"bullet_css": {
					"z-index": "9",
					"color": "rgb(57,181,74)",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "30px"
				}
			}
		}
	}
}

var doObj = {};
doObj = doContent;

var tObj = {};
tObj = doContent;

var menuItems = {
    "item1": "1. Meilė ir šeima",  
    "item2": "2. Meilės sampratų įvairovė",  
    "item3": "3. Meilės rūšys",
    "item4": "4. Meilė kaip fizinė aistra",
    "item5": "5. Romantiška meilė",
    "item6": "6. Meilė ir draugystė",
    "item7": "7. Išrinktoji meilė: santuokos motyvai",
    "item8": "8. Brandžioji meilė",
    "item9": "9. Iššūkiai šeimos stabilumui",
};

console.log('doContent:');
console.log(doContent);