var doId = '745';

var open = {};open.id = 'ss_0_0';



var soundNames = ["section3slide2",
"section1slide0",
"section1slide1",
"section2slide0",
"section3slide0",
"section3slide3",
"section4slide1",
"section4slide2",
"section5slide0",
"section6slide0",
"section7slide0",
"section9slide0"];

var doContent = {
	"section0": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/0.jpg",
				"color": ""
			}
		}
	},
	"section1": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Kas yra judaizmas?",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Judaizmas (hebrajiškai <i>Jehadut</i>) yra judėjų (žydų) religija ir gyvenimo būdas, taip pat filosofija, papročiai, teisė, simboliai, ritualai, misticizmas. <br><br>Tautos, kurią dabar vadiname žydais, pirminis pavadinimas buvo hebrajai (hebrajiškai <i>ivri</i>). Manoma, kad šis žodis galėjo kilti iš veiksmažodžio <i>ever</i>, reiškiančio „pereiti“, nes šventraštyje (Toroje) pasakojama, kaip Abraomas keliaudamas į Kanaano kraštą persikėlė per Eufrato upę.<br>Kitas žydų vardas – Izraelio vaikai, izraelitai – siejamas su Abraomo vardu, iš kurio palikuonių kilo 12 Izraelio giminių. VI a. pr. Kr. babiloniečiai ištrėmė pietinės Judo karalystės gyventojus, bet po kelių dešimtmečių jiems buvo leista sugrįžti į Judo sritį (<i>Jehud</i>), kurios gyventojai pradėti vadinti judėjais (<i>Jehudi</i>).",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "600",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/1_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"text": {
				"text": "Judaizmas – monoteistinė religija, išpažįstama beveik vien žydų. Judaizmo pagrindas yra tikėjimas vieno ir vienintelio Dievo, pasaulio kūrėjo ir visų žmonių tėvo, pomirtinio atlyginimo už gerus darbus ir bausmės už blogus. Judaizmo religijos susiformavimui lemiamą įtaką turėjo ant Sinajaus kalno žydų vardu Mozės su <a href='#' data-id='660' style='color:#39b54a;'>Jahve</a> sudaryta sutartis (sandora). Labai svarbios šios sutarties dalys yra Dekalogas (10 Dievo įsakymų) ir pažadas, kad iš žydų tautos kilsiąs Mesijas, žmonijos Gelbėtojas (tačiau Jėzus Kristus juo nelaikomas). Per ilgą žydų tautos istoriją gyveno daug svarbių asmenų, kurie kvietė tikėti Gyvąjį Dievą, atgailauti už nuodėmes ir siekti dvasinio bei socialinio gyvenimo tobulumo.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "564",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	},
	"section2": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/2_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Tora",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Judėjų šventoji knyga (kadaise gyvavusi kaip žodinė tradicija) yra Tora, sudaranti hebrajišką Biblijos kanoną. Torą sudaro Penkiaknygė, Pranašų ir Išminties knygos. Taip pat labai svarbūs judėjų tekstai yra Mišna ir Talmudas.<br><br>Šventraščiai judaizmo religijoje ir kultūroje kultūroje labai svarbūs. Psalmyne skelbiama: <i>Branginu širdyje tavo žodį, kad tau nenusidėčiau... Tavo žodis – žibintas mano takui</i>. (PS 119, 11, 105)",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "640",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "5",
				"text": "Pagalvok, kuo tau svarbi Tora (tai taip pat svarbi krikščionių Senojo Testamento dalis).",
				"top": "600px",
				"description": "Pilka tamsi - MĄSTYMAS (Pagalvok, sugalvok, pamąstyk, klasifikuok...)"
			}
		}
	},
	"section3": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/3_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Helenistinis periodas",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Aleksandro Didžiojo (356–323 pr. Kr.) užkariavimai lėmė helenistinės kultūros suklestėjimą. Žydų bendruomenės, kurios gyveno nuo Egipto iki Babilonijos, pateko į stiprią graikų kultūros įtaką, aramėjų kalbą ėmė išstumti graikų kalba. Plėtėsi miestai, žmonės netgi išvaizda stengėsi panėšėti į graikus. Be to, II a. pr. Kr. pradžioje į Mažąją Aziją ir kitas sritis ėmė skverbtis romėnai.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "650",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Prisimink, kokią įtaką judaizmo raidai padarė helenizacija architektūros, literatūros, politikos, religijos srityse.",
				"top": "600px",
				"description": "Zalia - . KOMUNIKACIJA (padiskutuok, pasitark...)"
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "",
				"color": ""
			},
			"gallery": {
				"caption": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "00px",
						"width": "1160px",
						"height": "auto",
						"position": "absolute"
					}
				},
				"imageBlock": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "0px",
						"position": "absolute",
						"width": "1165px",
						"height": "552px"
					}
				},
				"slides": {
					"slide_1": {
						"thumb": "content/images/4_1_1a.jpg",
						"image": "content/images/4_1_1.jpg",
"sound":"section4slide0_0",
						
						"description": "<span style=\"font-size:40px; line-height:40px; top:30px; left:30px; width:834px; height:40px; position: absolute; color:#000000;\">Romėnų okupacija</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:324px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">63 pr. Kr. – 200 m. Judėją valdė Romos imperatoriaus paskirti valdytojai. Ilgai valdė romėnų statytinis karalius <a href='#' data-id='815' style='color:#39b54a;'>Erodas</a>, pagarsėjęs miestų bei tvirtovių statybomis.</span><span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:490px; left:30px; width:350px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\"><i>Erodo</i> statytos <i>Masados</i> tvirtovės griuvėsiai</span>"
					},
					"slide_2": {
						"thumb": "content/images/4_1_2a.jpg",
						"image": "content/images/4_1_2.jpg",
"sound":"section4slide0_1",
						
						"description": "<span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:324px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Erodas pastatė ypač didingą šventyklą Jeruzalėje, nes senoji šventykla buvo romėnų kariuomenės suniokota.</span>"
					},
					"slide_3": {
						"thumb": "content/images/4_1_3a.jpg",
						"image": "content/images/4_1_3.jpg",
"sound":"section4slide0_2",
						
						"description": "<span style=\"font-size:24px; line-height:33px; top:100px; left:30px; width:324px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Erodo šventyklos durys</span>"
					},
					"slide_4": {
						"thumb": "content/images/4_1_4a.jpg",
						"image": "content/images/4_1_4.jpg",
"sound":"section4slide0_3",
						
						"description": "<span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:324px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Jeruzalės šventykla buvo judaizmo religinis ir kultūrinis centras, deja, ir šią šventyklą romėnų kariuomenė sugriovė, 70 m. malšindama sukilimą prieš Romą. Tai tapo lemtingu lūžiu žydų istorijoje, nes nebeliko šventyklos ir aukštųjų kunigų autoriteto.</span>"
					},
					"slide_5": {
						"thumb": "content/images/4_1_5a.jpg",
						"image": "content/images/4_1_5.jpg",
"sound":"section4slide0_4",
						
						"description": "<span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:324px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Romėnų triumfo eisena su pagrobtais Šventyklos reikmenimis, pavaizduota ant Tito arkos sienos Romoje </span>"
					},
					"slide_6": {
						"thumb": "content/images/4_1_6a.jpg",
						"image": "content/images/4_1_6.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:324px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Žydams buvo uždrausta įkelti koją į romėnų atstatytą Jeruzalę, o Judėjos pavadinimas pakeistas į Palestinos (pagal senų Izraelio priešų <a href='#' data-id='816' style='color:#39b54a;'>filistinų</a> vardą).</span><span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:490px; left:30px; width:400px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\"><i>Damasko vartai – romėnų laikų rytinis įėjimas į Jeruzalę.</i></span>"
					}
				}
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "",
				"color": ""
			},
			"gallery": {
				"caption": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "00px",
						"width": "1160px",
						"height": "auto",
						"position": "absolute"
					}
				},
				"imageBlock": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "0px",
						"position": "absolute",
						"width": "1165px",
						"height": "552px"
					}
				},
				"slides": {
					"slide_1": {
						"thumb": "content/images/5_1_1a.jpg",
						"image": "content/images/5_1_1.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:40px; line-height:40px; top:30px; left:30px; width:834px; height:40px; position: absolute; color:#000000;\">Žydai tremtyje</span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:658px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Išvaryti iš tėvynės žydai persikėlė į Egiptą, Bizantiją, Europą. Plečiantis islamui, daug žydų pateko į musulmonų valdžią ir prisidėjo kuriant bendrą arabiškojo pasaulio kultūrą. Ispanijoje įsikūrę žydai buvo pavadinti sefardais, jų kalba – <i>ladino</i>. Vokietijos žydų atšaka pavadinta aškenaziais, o jų kalba – jidiš. Sustiprėjo žydų akademijų vadovų – gaonų autoritetas, jie sudarė Talmudo rinkinius, rūpinosi sinagogų (žydų susirinkimų namų) apeigomis. Formavosi įvairios rabinų mokyklos, kaip atskira judaizmo atšaka atsiskyrė karaimai (karaitai).</span>"
					},
					"slide_2": {
						"thumb": "content/images/5_1_2a.jpg",
						"image": "content/images/5_1_2.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:462px; left:30px; width:658px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\">Mauricijus Gotlybas. <i>Žydai meldžiasi sinagogoje per Jom Kipuro šventę</i></span>"
					},
					"slide_3": {
						"thumb": "content/images/5_1_3a.jpg",
						"image": "content/images/5_1_3.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:477px; left:30px; width:257px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\">Sinagogos interjeras (Čekija)</span>"
					},
					"slide_4": {
						"thumb": "content/images/5_1_4a.jpg",
						"image": "content/images/5_1_4.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:427px; left:30px; width:257px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\">Karaimų <a href='#' data-id='817' style='color:#39b54a;'>kinesė</a> viduramžių Čufut-Kalės mieste tvirtovėje (Krymas, Ukraina)</span>"
					}
				}
			}
		},
		"slide3": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/6_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Žydų persekiojimas Europoje",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "•\tDaugelyje Europos šalių žydų nuopelnai buvo pamiršti, o žydų bendruomenės pradėtos šmeižti ir kaltinti nebūtais dalykais. XIII–XIV a. žydai buvo išvaryti iš Anglijos, Italijos, ypač žiauriai persekioti Prancūzijoje. Ispanijoje jiems buvo pasiūlyta arba pasikrikštyti, arba išvykti. <br><br>•\tViduramžiais ilgą laiką žydai buvo žudomi visoje Europoje nuo Ispanijos iki Lenkijos. Žydų tautos tragedija – <i>Šoah</i>, arba holokaustas, – pasikartojo nacistinės Vokietijos okupuotose teritorijose II pasaulinio karo metais. <br><br>•\tLietuvos žydai nukentėjo ypač skaudžiai. 1941–1944 m. buvo vykdomos masinės žydų žudynės, tik nedaugeliui žydų pavyko išvykti ar pasislėpti. Lietuva neteko daugiau kaip 90 nuošimčių savo žydų bendruomenės.<br><br><span style=\"font-size:20px;\"><i>Memorialas nužudytiems Europos žydams. Berlynas, Vokietija</i></span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "760",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#ffffff",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	},
	"section4": {
		"slide0": {
			"title": {
				"text": "Romėnų okupacija",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/7_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"gallery_f": {
				"containerCss": {
					"top": "124px",
					"left": "0px",
					"position": "absolute"
				},
				"slides": {
					"slide_1": {
						"thumb": "content/images/7_1_1.jpg",
						"position": 1,
						"size": "2x1",
						"innerContent": {
							"css": {
								"width": "753",
								"height": "550",
								"top": "86px"
							},
							"image": {
								"url": "content/images/7_1_1a.jpg",
								"css": {
									"left": "20px",
									"top": "20px"
								}
							},
							"text": {
								"text": "Žydai ortodoksai remiasi Tora, tikėdami, kad šventraščio žodžiai yra dieviškos kilmės. ",
								"css": {
									"width": "710px",
									"text-align": "left",
									"left": "20px",
									"top": "465px",
									"color": "#000",
									"font-family": "Arial",
									"font-size": "20px",
									"line-height": "24px"
								}
							}
						}
					},
					"slide_2": {
						"thumb": "content/images/7_1_2.jpg",
						"position": 5,
						"size": "1x1",
						"innerContent": {
							"css": {
								"width": "753",
								"height": "550",
								"top": "86px"
							},
							"image": {
								"url": "content/images/7_1_2a.jpg",
								"css": {
									"left": "20px",
									"top": "20px"
								}
							},
							"text": {
								"text": "Žydai ortodoksai labai gerbia rabinus – mokytojus ir įstatymų aiškintojus.",
								"css": {
									"width": "710px",
									"text-align": "left",
									"left": "20px",
									"top": "465px",
									"color": "#000",
									"font-family": "Arial",
									"font-size": "20px",
									"line-height": "24px"
								}
							}
						}
					},
					"slide_3": {
						"thumb": "content/images/7_1_3.jpg",
						"position": 6,
						"size": "1x1",
						"innerContent": {
							"css": {
								"width": "753",
								"height": "550",
								"top": "86px"
							},
							"image": {
								"url": "content/images/7_1_3a.jpg",
								"css": {
									"left": "20px",
									"top": "20px"
								}
							},
							"text": {
								"text": "Jie privalo kasdien studijuoti Torą, švęsti šabą, paisyti maitinimosi taisyklių, tris kartus per dieną melstis.",
								"css": {
									"width": "710px",
									"text-align": "left",
									"left": "20px",
									"top": "465px",
									"color": "#000",
									"font-family": "Arial",
									"font-size": "20px",
									"line-height": "24px"
								}
							}
						}
					},
					"slide_4": {
						"thumb": "content/images/7_1_4.jpg",
						"position": 3,
						"size": "2x1",
						"innerContent": {
							"css": {
								"width": "753",
								"height": "550",
								"top": "86px"
							},
							"image": {
								"url": "content/images/7_1_4a.jpg",
								"css": {
									"left": "20px",
									"top": "20px"
								}
							},
							"text": {
								"text": "Žydai ortodoksai labai vertina išsilavinimą, remia Izraelio valstybę.<br>Be to, nemaža jų dalis tebelaukia Mesijo, kurio vadovavimas leistų Izraeliui suklestėti.",
								"css": {
									"width": "710px",
									"text-align": "left",
									"left": "20px",
									"top": "465px",
									"color": "#000",
									"font-family": "Arial",
									"font-size": "20px",
									"line-height": "24px"
								}
							}
						}
					},
					"slide_5": {
						"thumb": "content/images/7_1_5.jpg",
						"position": 7,
						"size": "2x1",
						"innerContent": {
							"css": {
								"width": "753",
								"height": "550",
								"top": "86px"
							},
							"image": {
								"url": "content/images/7_1_5a.jpg",
								"css": {
									"left": "20px",
									"top": "20px"
								}
							},
							"text": {
								"text": "Žydai ortodoksai reguliariai meldžiasi ir griežtai laikosi tradicinių papročių.",
								"css": {
									"width": "710px",
									"text-align": "left",
									"left": "20px",
									"top": "465px",
									"color": "#000",
									"font-family": "Arial",
									"font-size": "20px",
									"line-height": "24px"
								}
							}
						}
					}
				}
			}
		},
		"slide1": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/7_2.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Reformuotasis judaizmas",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#7e4c27",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Tai liberaliausia šiuolaikinio judaizmo atšaka, susiformavusi dėl Apšvietos amžiaus įtakos. Šios krypties atstovai nepriima šventraščio tiesų paraidžiui, atsisakė maitinimosi apribojimų, pakeitė apeigas sinagogose, sutrumpino maldas, leido moterims ir vyrams melstis sinagogose „šeimos klauptuose“. Reformuotas judaizmas yra dinamiškas, nuolat atsinaujina, į rabinus gali būti įšventinamos moterys.<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:490px; left:0px; width:400px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\"><i>Reformuoto judaizmo sinagoga</i> Čarlstone (viena iš seniausių JAV veikiančių sinagogų)</span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "446",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		},
		"slide2": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/7_3.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Chasidai",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#7e4c27",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Tai ultraortodoksinė judaizmo atšaka, kurios atstovai labai skrupulingai laikosi Toros Įstatymo. Šios krypties atstovai išsiskiria tik jiems vieniems būdingais drabužiais (juodi paltai ir plaukų sruoga palei ausį), taip pat pasižymi džiaugsmingomis pamaldomis, kurių metu šoka ir dainuoja. Chasidizmas kilo Lenkijoje XVIII a., paplito ir Lietuvoje bei kitos šalyse. Šiuo metu chasidų yra visame pasaulyje, ypač įtakingos – Satmaro ir Liubavičiaus („Chabad Liubavič“) mokyklos.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "446",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "36px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	},
	"section5": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/8_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Žydai Lietuvoje",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Pirmieji Lietuvą pasiekę žydai greičiausiai buvo sėkmingai prekiavę pirkliai, o lietuviškas jų vardas galėjo kilti iš veiksmažodžio „žydėti“ ir reikšti turtingus, gražiai apsirengusius žmones. Kunigaikščio Gedimino pakviesti, žydai apsigyveno Vilniuje ir kituose miestuose. Vytauto Didžiojo laikais žydų skaičius pradėjo sparčiau didėti dėl Lietuvoje sudarytų gerų sąlygų taikiai gyventi įvairioms religinėms bendruomenėms. 1388 m. Vytauto privilegija žydams skelbė, kad krikščionis, pasikėsinęs į žydų asmenį arba turtą, bus baudžiamas taip pat, kaip ir pasikėsinęs į bajorą ar valstybės turtą. Tačiau vėliau būta mėginimų varžyti Lietuvos žydų teises – kunigaikštis Aleksandras 1495 m. žydus išvarė, o jų turtą nacionalizavo. 1501 m. žydams leista grįžti, sugrąžinta dalis nusavinto turto.<br><br>Tūkstančiai Ukrainos ir Lietuvos žydų buvo priversti bėgti arba buvo išžudyti per 1648 m. prasidėjusį Bohdano Chmelnyckio sukilimą, kurį rėmė ir Maskvos caras Aleksejus, 1655 m. užėmęs ir nusiaubęs Vilnių.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "790",
					"height": "609",
					"top": "93px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"question_line": {
				"type": "2",
				"text": "Ar tavo mieste (gyvenvietėje) veikia žydų bendruomenė? Galbūt yra išlikusių senų sinagogų, mokyklų pastatų?",
				"top": "600px",
				"description": "Zalia - . KOMUNIKACIJA (padiskutuok, pasitark...)"
			}
		}
	},
	"section6": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/9_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Vilnius tampa „Šiaurės Jeruzale“",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Vilnius, kaip Toros centras, itin suklestėjo ir išgarsėjo XVIII a. antroje pusėje. Vilniuje veikė vaadai (žydų savivaldos), ješivos (žydų mokyklos), formavosi savas rabinų ir teisėjų elitas. Ypač Vilnių išgarsino čia gyvenęs Elijahu ben Šlomo Zalmanas (1720–1779), dėl savo išminties vadintas Vilniaus Gaonu. Jis sukūrė savitą Toros aiškinimo tradiciją, domėjosi žydų mistika (kabala), parašė hebrajų kalbos gramatiką. Didžiausią pripažinimą pelnė jo redaguotas Babilonijos Talmudas.<br><br>Be to, Vilniaus Gaono išmintis padėjo pasipriešinti plintančio „Chabad Liubavič“ chasidų judėjimo įtakai, dauguma Lietuvos žydų (litvakų) ir toliau rėmėsi Vilniaus Gaono autoritetu.",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "534",
					"height": "609",
					"top": "93px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	},
	"section7": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/10_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Litvakai",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"texts": {
				"text_1": {
					"text": "XIX a. Lietuvoje pradėjo plisti žydų <i>Haskala</i> judėjimas (Apšvieta), kuris skatino kultūrinį atsinaujinimą ir progresą. Tuo pat metu dėl carinės Rusijos valdžios paskelbtos švietimo reformos kilo grėsmė, kad gali būti sunaikintos tradicinės Toros studijos, o rabinai paversti carui lojaliais tarnais.<br><span style=\"font-size:20px;\"><i>Didžiosios sinagogos</i> kiemas. Vilnius, 1920–1930</span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "534",
						"height": "330",
						"top": "435px",
						"left": "30px",
						"z-index": "1",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				},
				"text_2": {
					"text": "Naujovėms pasipriešino Vilniaus Gaono mokinys Chaimas iš Valažino (1749–1821), kuris įsteigė tradicinę Toros studijų ješivą. Tai buvo pirmoji litvakų ješiva. Svarbiu litvakiško judaizmo bruožu taip pat laikomas <i>musar</i> judėjimas – literatūros skaitymai, moraliniai, teologiniai ir tobulumo ieškojimo klausimai.<br><span style=\"font-size:20px;\"><i>Voložino ješiva</i>, 1943</span>",
					"css": {
						"position": "absolute",
						"width": "534",
						"height": "330",
						"top": "435px",
						"left": "595px",
						"z-index": "1",
						"text-indent": "0px",
						"text-align": "left",
						"color": "#000000",
						"font-family": "Arial",
						"font-size": "24px",
						"line-height": "33px"
					},
					"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
				}
			}
		}
	},
	"section8": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "",
				"color": ""
			},
			"gallery": {
				"caption": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "00px",
						"width": "1160px",
						"height": "auto",
						"position": "absolute"
					}
				},
				"imageBlock": {
					"css": {
						"top": "0px",
						"left": "0px",
						"position": "absolute",
						"width": "1165px",
						"height": "552px"
					}
				},
				"slides": {
					"slide_1": {
						"thumb": "content/images/11_1_1a.jpg",
						"image": "content/images/11_1_1.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:40px; line-height:40px; top:30px; left:30px; width:834px; height:40px; position: absolute; color:#000000;\">Sinagoga </span><span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:257px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Sinagoga – tai žydų maldos ir bendruomenės susirinkimo namai. XX a. pradžioje Vilniuje veikė daugiau kaip 100 žydų maldos namų.</span><span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:490px; left:30px; width:257px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\"><i>Vilniaus Didžioji sinagoga</i>, 1934</span>"
					},
					"slide_2": {
						"thumb": "content/images/11_1_2a.jpg",
						"image": "content/images/11_1_2.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:533px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Palei sinagogos rytinę sieną stovi Šventoji Toros skrynia – aron hakodešas. Čia sėdėdavo aukščiausio socialinio statuso bendruomenės nariai ir rabinas. Priešais juos – šeimų galvos, tai yra asmenys, kurie išlaiko šeimas. Už jų būdavo suolai vargšams. Elgetoms ir atklydėliams skirtos vietos sinagogos gale, prie vakarinės sienos. <br>Moterims melstis įrengiama atskira erdvė (ortodoksų sinagogose tokia yra ir dabar). Tai gali būti balkonai, pertvaros ar net atskiras kambarys. </span><span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:490px; left:30px; width:257px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\"><i>Sinagoga Pėče</i>, Vengrija</span>"
					},
					"slide_3": {
						"thumb": "content/images/11_1_3a.jpg",
						"image": "content/images/11_1_3.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:490px; left:30px; width:257px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\"><i>Aron hakodešas</i>. Sinagoga Budapešte</span>"
					},
					"slide_4": {
						"thumb": "content/images/11_1_4a.jpg",
						"image": "content/images/11_1_4.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:462px; left:30px; width:257px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\">Sinagogos viduryje įrengiama pakyla –<i> bima</i>. Čia skaitoma <i>Tora.</i></span>"
					},
					"slide_5": {
						"thumb": "content/images/11_1_5a.jpg",
						"image": "content/images/11_1_5.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:20px; line-height:25px; top:462px; left:30px; width:257px; height:25px; position: absolute; color:#000000;\">Maldininkai atnaujintoje <i>„Hurva“ sinagogoje</i> Jeruzalėje</span>"
					},
					"slide_6": {
						"thumb": "content/images/11_1_6a.jpg",
						"image": "content/images/11_1_6.jpg",
						"description": "<span style=\"font-size:24px; line-height:36px; top:100px; left:30px; width:257px; height:300px; position: absolute; color:#000000;\">Ne žydai taip pat gali lankytis sinagogoje, tik vyrai privalo dėvėti jarmulką (mažą apvalią kepuraitę) ir laikytis dešinės pusės, o moterys turėtų laikytis moterų pusės. Visi sinagogos lankytojai turėtų vilkėti tvarkingus ir santūrius drabužius.</span>"
					}
				}
			}
		}
	},
	"section9": {
		"slide0": {
			"template": {
				"name": "a1",
				"description": "Atlikta"
			},
			"script": {
				"name": "all_templates_script",
				"iniciated": false
			},
			"background": {
				"image": "content/images/12_1.jpg",
				"color": ""
			},
			"title": {
				"text": "Lietuvos žydai šiandien",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "1043px",
					"height": "70px",
					"top": "30px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "40px",
					"line-height": "40px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			},
			"text": {
				"text": "Lietuvos žydų bendruomenė ir žydų kultūra buvo sunaikinta per Antrąjį pasaulinį karą naciams išžudžius beveik visus Lietuvos žydus. Per 2001 m. gyventojų surašymą užregistruoti 4007 Lietuvoje gyvenantys žydai. Lietuvai atkūrus nepriklausomybę, Lietuvos žydų bendruomenei iškilo daug problemų: tai bendruomenės ir švietimo struktūros atkūrimas ir daugelis kitų uždavinių.<br>Po visą pasaulį pasklidę Lietuvos žydų palikuonys prisimena Lietuvą kaip brangią savo tėvų gimtinę ir rūpinasi jos ateitimi. Perskaityk litvako Menkės Kaco eilėraštį „Pavasaris“ iš rinkinio „Susapnuotas kaimas“ (išvertė B. Ušinskaitė):<br><br><span style=\"color:#05948e\">Pilis paplūsta vandenų kriokliais,<br>Šaukia: Pavasaris jau čia! Tiktai dar<br>Vienas tūkstantmetis (ką reiškia tūkstantis<br>Metų Dievui ir mums?) upeliai liūdesį nuplaus<br>Dainuodami ir tau, ir man, ir rytdienų laimužei.</span><br><br><span style=\"font-size:20px;\"><i>Vilniaus choralinė sinagoga šiandien </i></span>",
				"css": {
					"position": "absolute",
					"width": "730",
					"height": "609",
					"top": "100px",
					"left": "30px",
					"z-index": "6",
					"text-indent": "0px",
					"text-align": "left",
					"color": "#000000",
					"font-family": "Arial",
					"font-size": "24px",
					"line-height": "33px"
				},
				"description": "Kadro antraštė top:24px , left:27px, font-size: 40 px"
			}
		}
	}
}

var doObj = doContent;

var tObj = doContent;

var menuItems = {
	'item1'	:	'1. Judaizmas',
	'item2'	:	'2. Kas yra judaizmas?',
	'item3'	:	'3. Tora',
	'item4'	:	'4. Helenistinis periodas',
	'item5'	:	'5. Romėnų okupacija',
	'item6'	:	'6. Žydai Lietuvoje',
	'item7'	:	'7. Vilnius tampa „Šiaurės Jeruzale“',
	'item8'	:	'8. Litvakai',
	'item9'	:	'9. Sinagoga',
	'item10'	:	'10. Lietuvos žydai šiandien',

};